378 
irányával nem egészen párhuzamos, minthogy az utóbbinak 
iránya jobban kelet felé tart, úgy hogy a két csoport csa¬ 
pásirányai éles szöget képeznek egymással. Mig a karmad- 
korbeli rétegek Bániától délre a csillámgneisz csoporttal 
érintkeznek, eddig e helységtől délkeletre az amphibóldús 
kőzetek csoportja szegélyezi a harmadkori lerakodásokat, 
még pedig egy vonal hosszában, melynek délnyugat felé 
való meghosszabbítása a fentebb ecsetelt két gneisz-csopor¬ 
tot választja el egymástól. Bückk ur egyelőre csak figyel¬ 
münket kívánja e körülményekre irányozni, mert a figyeie- 
tek jelenleg még csak sokkal kisebb területre vonatkoznak, 
minthogy már most kívánna a tényből általánosabb követ¬ 
keztetéseket vonni. 
A másodkorbeli lerakodások két vonal hosszában cso¬ 
portosulnak s a Cioka Baunilort képező kristályos-pala vo¬ 
nalak által varrnak egymástól elkülönítve. 
E vonulatok keletebbjében főleg Kvarcz-komokkövek 
képviselvék. A homokkő szürke, barnasárgás, sőt vöröses 
színnel bir s tiiluyomólag durvább. A Kvarcz-szemek nem 
mindig gömbölyödöttek, hanem nagyobb szögletes darabok¬ 
ban is képviselvék, úgy hogy a durva homokkő olykor 
conglomerát és breccia közt mintegy átmenetet képez. A 
kötőszer kovasavas, de a mellett sok esetben vasoxyd 
hydrát is hozzájárul. 
E homokkövek itt-ott vaskovandiartalmúak, vastag pa¬ 
dokban lépnek fel, de a rétegek többnyire roppantul szét¬ 
töredezve, mint a jégtáblák jégmenetkor, koronázzák a he¬ 
gyek vagy oldalak helyét. Vannak féleségek, melyek már 
Kvarczitekliez közelegnek. 
Ezen homokkövek azonban korántsem képeznek egy 
szakadatlan vonali, hanem kisebb nagyobb foltokban tele¬ 
pülnek a jegeczes palákon, bár egy délnyugatról éjszakke- 
letre csapó vonal hosszában. Dülésük nyugat vagy éjszak- 
