379 
nyugati, a dülési fok pedig 30 — 40" közt forog. Kövületeket 
maguk e homokkövek nem tartalmaznak. 
Ugyanis e homokkővonulatban egy helyt fekete, csil¬ 
lámtartalmú palák mutatkoznak, melyeknek feküjében e pa¬ 
láktól azonban csak néhány méternyire települve, anthracitos 
kinézésű szénnyomok is figyelhetők. 
Böckb ur e palákban a Cioka Raunilor délkeleti alján 
növénylenyomatokat fedezett fel, melyek őt futólagos első 
tekintésre Palissyákra emlékeztetik. 
E paláknak az említett durva homokkövekkel szem¬ 
ben való mikénti helyezkedése az uralkodó kedvezőtlen vi¬ 
szonyok mellett minden kétséget kizáró módon ugyan meg 
nem állapítható, de Böckh ur legvalószínűbbnek tartja hogy 
a homokkőképlet felsőbb részébe vannak behelyezkedve. 
E homokkövek legalább felső részének a legalsó Liasz- 
hoz való tartozása ennek folytán igen valószínű, bár köny- 
nyen meglehet az is, hogy e homokköveket részben vagy 
összességükben valamivel még idősb kor is illeti. 
Az említett vonulatok nyugotiabbjában közvetlenül a 
kristályos palákra települve az imént ecsetelt durva homok¬ 
kövekhez hasonló, olykor szintén vaskovandtartalmú homok¬ 
kövekkel ismét találkozunk, melyek itt is szürke, nedves 
állapotban sötétszinű, csillámtartalmú palák társaságában 
lépnek lel. Itt azonban e képletekben Böckh ur nem talál¬ 
hatott semmit. A palákban ugyan egy helyt növénynyomo¬ 
kat figyelt, de oly felette hiányos állapotban, hogy ezeket 
használni nem lehet. 
Ezen utóbbi kőzetekre a Biger és Tilva Calka keleti 
lejtőjében szürke vagy barnás homokkövek következnek, 
melyek savval érintve majd pezsegnek, majd pedig nem. 
Csillám e kőzetekhez többször szintén hozzájárul. E homok¬ 
kövek olykor finom-conglomerátosak is lesznek, minthogy a 
Kvarczszemek többször babnyi nagysággal is bírnak, általá¬ 
ban azonban mégis finomabbak, mint az előbb említett fekü- 
