381 
mészkő alkotja, valamint egyéb pontokon is fellép, de je¬ 
lenleg egymástól már elszigetelt előjövetelekben. 
A Poiana Krakovetz mellett emelkedő Pinza nevű be¬ 
gyen mintegy 50—60 m. magasságú meredek falakban mu¬ 
tatkozik, középső részében itt gumós természettel birván. 
A Biger, Tilva Calki nevű begyeken szintén roppant 
sziklafalakban emelkedik az onnan megismertetett alsó- és 
középliaszi rétegek felett. Általában véve e mészkő kövület¬ 
szegénynek mondható, mert csakis egyes helyeken mutat 
nagyobb mérvben kövületeket. Legutóbbi időben azonban si¬ 
került Böckh urnák e hatalmas mészkőképletben nehány 
Ammonites-töredékre akadni, melyek jurái jelleggel bírnak, 
még pedig olyannal, milyent a dogger középső részében ta¬ 
lálunk képviselve. Az ammonit-töredékek t. i. a Steph. 
Humpodesdanum alakköréhez tartoznak. Böekh ur ennek 
folytán ezen mészkövet a dogger középső részébe állítja. 
Váljon lehetséges lesz-e ezen hatalmas mészkőben palaeonto- 
logiai hatányok folytán bővebb alosztályozást is foganatosí¬ 
tani, ezen kérdés megoldását az annak idejében folytatandó 
vizsgálatok fogják talán megengedni. 
Ezen Böckh ur által a közép doggerbe állított mész¬ 
kövek felett a Jidovinka, Biger és Tilva Calkin valamint a 
Pinza körül, tisztátlan vörös vagy zöldesszürke, ritkábban 
sárgás vékonyrétegzésű mészkövek következnek, melyek 
részben márgás természetűek s többnyire szintén vörös 
szarukőtartalmuk által tűnnek fel. Olykor a márgatartalom 
annyira szaporodik, hogy a meszes részek csak mint gu¬ 
mók fekszenek a márgaburokban. Ezen képlet példátlan 
1 öviiletszegénységgel bir, mert sem ezen lerakodásban, sem 
pedig a közvetlenül felette következő többnyire szintén vé¬ 
kony rétegzésö, szaruköves szürke mészkőben Böckh úr 
szorgos kutatásai daczára kövületekre — kivéve egy la- 
mellosus aptycliust, melyet a szürke szaruköves mészkőben 
figyelt — nem akadt. 
