A vörös, vörösszarukövet tartalmazó mészkő titlioni 
lerakodásokra emlékeztet, a felette következő, stratigraphiai- 
lag vele szoros összefüggésben lévő szaruköves szürke 
mészkő kora felett eddig- Böckli ur véleményt nem adhat, 
mert ez szintúgy még titlioni mint krétakorbeli képlet lehet. 
Zárul legyen itt még felemlítve, hogy a fentebb ecse¬ 
telt két fővonulaton kiviil jurakorbeli lerakodásokat egyes 
kis elszigetelt foltokban Böckli ur tovább éjszaknyugat felé 
is figyelt. így emlit p. o. egy csekély liaszi eljövetelt Bániá¬ 
tól DK. az Almás déli szélén, közvetlenül azon határvona¬ 
lon helyezve, melynek délnyugati folytatása az emlitett két 
gneisz csoportot választja el. Továbbá a Boiana Priszakán 
fordul elé egy Böckli nézete szerint valószínűleg a dogger- 
bez tartozó kis mészkőfolt. 
Térjünk át végre még az Almás medenczéjében fel¬ 
lépő harmadkorbeli és még fiatalabb képződések tárgyalására. 
Az Almás medenczéjét kitöltő fiatalabb lerakodásokat 
eddigelé Böckli ur csak két ponton tanulmányozá, t. i. Bo- 
sovics és Prilipezközt, tehát aNerától éjszakra, valamintBánia 
falu körül, meg jegyzései tehát csak ezen területre szorítkoznak. 
A Bosoviestól éjszakkeletre, valamint Báuia vidékén 
fellépő, az Almás medenczét kitöltő, harmadkorbeli lerako¬ 
dásokat, alant túlnyomólag márgás-agyagos rétegek alkot¬ 
ják, melyek különben sárgás vagy szürkés homokkal válta¬ 
koznak, ez utóbbi pedig kavicsos vagy conglomerátos is 
lesz helyenként. 
Ezen túlnyomólag márgás-agyagos, Bánia körül vé- 
konyrétegzésü, mélyebb rétegeken főleg bomokos-kavicsos 
vagy conglomerátos lerakodás települ. 
Meszes kötőszer közbelépte folytán különféle nagyság¬ 
gal biró, többé-kevésbbé kerekdedalakú gömbökké összekö¬ 
tött homokkő- vagy conglomerát-gumók fejlődnek ki a la¬ 
zább anyagban, óriási bombákat képezvén. 
A harmadkori lerakodások e felsőbb részének kavicsai 
nevezetesen Bauia körül nyernek óriási nagyságot is, Boso- 
