385 
fokokat jelölnek ; itt valószínűleg' már ó-alluvialis képződé¬ 
sek maradványai állanak előttünk. A legszebb ilyféle lejt- 
fok azonban Bosovics mellett mutatkozik a Minis völgye 
torkolata előtt a Minis és Nera összefolyása közt, hol a 
szénkibuvások dőlés el bíró réteg-fejein vízszintesen terjed 
el ilyen kavicslerakodás, melynek anyaga szintén a közel 
fekvő hegységből származik s gyönyörűen jellemzett toladé- 
kokat (Gescliiebe) tartalmaz. 
Matyasovszky J. ősz álygeolog ur kapcsolólag a ta- 
vali területéhez a Muraközben folytatá földtani felvételeit. 
A Muraköz félsziget, mely Zalamegyének délnyugati 
részét képezi, 16,5 □ mértföldnyi kiterjedéssel bir, a Mura 
és Dráva folyók közt fekszik. E félsziget déli részét a Dráva 
mossa és Légrádnál a Murát veszi fel, mely utóbbi éjszak¬ 
keleti részét övezi, nyugati része pedig Stájerországgal 
határos. 
Ezen terület 3 / 4 részei t. i. körülbelül 12 □ mértföld 
a Diává völgy termékeny lapályra esik, 1 / 4 -ét pedig dombos, 
hegyes vidék képezi. Domasincznél a Muraköz EK-ti részén fen- 
sik emelkedik, mely nyugatfelé folytonosan magasabb lesz s 
végre,az országúitól, mely Csáktornyáról Mura-Szombatra vezet, 
dombos hegyes vidékre megyen át, mely aztán szakadatlanul 
a magyar határon túl az Alpesekig terjed. 
Matyasovszky ur Muraközben a következő képződmé¬ 
nyeket figyelte meg, úgymint: a harmadkor neogen képletének 
két tagját, mediterrán és pontusi emelet — továbbá negyed¬ 
kori lerakodásokat: Diluviumot és Alluviumot. 
A Muraköz hegyes vidékén közvetetleniil a stájeror¬ 
szági határon Slatnajk, Stanetinecz Santavecz és Pernják 
környékén, márgás agyagos lerakodások fordulnak elő, 
melyek szilárd homokkő- márgás mészkő- és mészkőpadok¬ 
kal váltakoznak. A települési viszonyok, amennyire ezeket 
Matyasovszky urnák megfigyelni volt alkalma, a staneti- 
