387 
A pontusi rétegek szintén csak a Muraköz hegyes vidé¬ 
kén, valamint a fennsík éjszaki részén, t. i. a Murafolyó jobb- 
partján megfigyelhetők. 
A pontusi rétegek anyaga itt is azonos a délnyugati 
Magyarországon vagy is a „Grátzi öböl“-ben elterjedten kép¬ 
viselt pontusi rétegekkel, t. i. főleg homok- (homokkőpa¬ 
dokkal) homokos-agyag- és kavicsból állanak és itt is pél¬ 
dátlan kövületszegények. Kövületekre Matyasovszky ur csak 
3 helyen akadt, Stridón a templom mögött, Kerpéczen és a 
Czigancaki hegyen. A talált példányok nagyon rósz töredé- 
keny állapotban vannak; köztük az Unió Wetzleri és egy 
a Congeria Őisekire utaló Congeria a leggyakoriabbak. 
A pontusi rétegek több helyen lignit-telepeket is tar¬ 
talmaznak, úgymint Stridón, Gibinán, Dragostaverbregen és 
Pekleniczán. Az utolsó két helyen, addig, mig a Csáktornyái 
czukorgyár fennállott, bányamivelet is létezett. A kiaknázásra 
méltányolt lignit-telepek csak 3'—5' vastagok, a lignit mi¬ 
nősége nagyon alárendelt s daczára ezen minőségének, álli- 
tólag évenként mégis 100.000 mázsa aknáztatott ki. 
Az aknák, melyek jelenleg már összeom'ottak, csak 5, 
illetőleg 12' mélyek voltak. Az ezen aknákkal áthatott ré¬ 
tegek következők: 
Egy láb vastag televény-föld alatt eléretett vöröses ka¬ 
vics különböző vastagságban, ez alatt kékesszürke agyag- 
következett, melyben a lignit-fekvetekre akadtak, melyek 
úgy mint a többi rétegek vízszintesen feküdtek. Matyasovszky 
ur ezen lignit-telepeket, melyek a Mura medrében csekélyebb 
vízállásnál is láthatók, egy és ugyanazon nagy telephez tar¬ 
tozóknak tartja, melynek feltárásai még a Murán túl is, mint: 
Alsó-Lendván, Kerétyéu, Bázán és Budafán, tehát egy kö¬ 
rülbelül 120 mértföldnyi területen, egyenlő mélységben és 
azonos viszonyok mellett lépnek fel. 
A diluvialis lerakodások főleg homok-, kavics- és agyag¬ 
ból állanak, Matyasovszky ur azonban egy helyen a Buko- 
28 
