391 
kai. Rendesen szép vételezése van és a rétegek hol Ny., hol 
Ny D Ny. felé csapva meredek déli dőléssel merülnek a csil¬ 
lámpala alá. Saját fekűjét öregszemű, gránitszerű gneisz ké¬ 
pezi, melybe a Kvarczpala oly fokozatosan megy át, hogy 
éles határt vonni többnyire lehetetlen. A Kvarczit-rétegek ezen 
helyzete s szoros kapcsolata a többi kristályos palákkal két¬ 
ségtelenné teszi, hogy a grauwakke kijelölése Lanzsér kö¬ 
rül az átnézeti térképen csakis ezen kőzet természetének 
helytelen felfogásán alapszik. 
Ugyanezen palacsóport kőzetei még a mélyebb vidék 
több pontján is bukkannak ki, az újabb lerakodások köze¬ 
pette, hol a külviszonyok már alig árulják el jelenlétüket. 
Ily szigetszerű feltárások leginkább a Répcze völgyének mind¬ 
két partján Réczefőtől Dörfl-ig, Stürzenbaum ur felvételi te¬ 
rületén lépnek fel; továbbá Csáva (Storb) és Pulya (Pullen- 
dorf) körül. A csillámpalának gneiszszel való többszörös vál¬ 
takozása ezen feltárásokat is jellemzi. 
A félig kristályos phyllitszerű palák, melyek a tavali 
osztályozásban a vidék primár képletének a felső (ifjabb) 
osztályát képezik és a robonczi sziget-hegységet kizárólag 
alkotják, az idei fölvételek területén csekély tért foglalnak 
el. Kőszeg körül a robonczi hegységnek tavai át nem kuta¬ 
tott részei kerültek még vizsgálat alá és Bors-Monostornál 
(Kloster) egy kisebb szigetszerű palaöszlet szintén mint ezen 
csoporthoz tartozónak bizonyult. A kőzetek jellemzését illető¬ 
leg a múlt évi jelentésre utalhatunk, megjegyezvén csupán, 
hogy a robonczi hegység éjszaki és keleti részében az agyag- 
csillámpala egyes mészcsillámpalából álló behelyezkedések- 
kel uralkodik, mig a szalouoki chloritos palák csak aláren¬ 
delt szerepet visznek. 
A palaterületekhez közvetlenül különbözőkön! harmad¬ 
kon rétegek simulnak. 
Köztük a legrégiebbek ama durva conglomeráthoz tar¬ 
toznak, melyet a multévi felvételek is, a palahegység szegé- 
