392 
lyeként, Vasmegyében sok helyen, nevezetesen Sinnerstlorf 
körül találtak. Minőségének leírását a múlt évi jelentés 
nyújtja. Szerves maradványokat •— néhány meghatározhatat¬ 
lan növénylenyomaton kívül — nem tartalmazván, e conglo- 
merát geológiai állására nézve az újabb kutatások sem szol¬ 
gáltattak határozottabb adatokat; a rétegsorozatban elfoglalt 
helyzete azonban valószínűvé teszi, hogy az alsó mediterrán 
korában képződött és ezen vélemény megerősítését dr. Hof- 
mann úr és kísérői ezidén területük határán kívül, Ritzingtől 
E-ra találták, hol egy a sinnersdorfi conglomeráttal minősé¬ 
gileg teljesen azonos képlet rétegei meredek dőléssel merül¬ 
nek a felső mediterrán rétegei alá. 
A brennbergi hegység déli oldalán kibukkanó felső me¬ 
diterrán rétegek, melyeket gazdag faunájuk jól jellemez, 
Nyék körül keskeny szegélyben csapnak át dr. Hofmann úr 
felvételi területére. A rétegek, melyek az itteni mediterrán 
képletnek csak felső részét képviselik, mint homok, kavics, 
conglomerát és mészkő vannak kiképezve, helyenkint aláren¬ 
delt agyagos és márgás padokkal; a nyílt öböl felé, azaz 
D és DDNy felé csekély dőléssel hajlanak. 
A szármát képletnek e vidéken már nagyobb tér jut, a 
felső mediterrán lerakodás fölött keskeny öv gyanánt lép föl 
Haracsony és Nyék vidékén; innen Ny. felé a kristályos pa¬ 
lák tövéig Koholtig követhető, melyet I). felé mint széles öv 
a rohonczi hegységig követ. Határát az ifjabb lerakodások 
iránt a következő helységek jelölik: Haracsony, Lakompak, 
Vepérd, Szt.-Márton, Csáva, Dörfl, Kőhalom és Rendek. A 
lcrakodmány túlnyomólag homokos, felsőbb részében kavicsos; 
a Conzséri kristályos palák tőszomszédságában a legfelső 
rétegek kavicsai igen nagyok és rendszerint a szomszéd gneisz 
és Kvarczit keményebb kőzeteiből származnak. A mélyebb fel¬ 
tárásokban többé-kevésbé homokos agyagrétegek mutatkoz¬ 
nak. A terület éjszaki részén, Nyéktől Csundráig és Kaboldig, 
több helyen csekélyebb kiterjedésű mészrétegek vannak be- 
