393 
telepedve, melyek K. felé tiszta, egynemű, néha oolithos 
mészkőpadokat képeznek, Ny. felé több-kevesebb kavicsot 
vesznek fel s belyenkint mészragaszszal öszekötött conglome- 
rátba mennek át. A mészpadok mindig bőséges kövülettar¬ 
talommal járnak; egyébként a szarmát rétegek csak igen 
kevés pontján találni kövületeket, nevezeten Rabold, Csnndra 
és Szt.-Márton vidékén: az egész lerakodás déli része egyet¬ 
lenegy kövületet sem szolgáltatott. A rétegek fekvése majdnem 
vízszintes, csak az alapbegység felé emelkedik egy kissé. 
A pontiisi emelet lerakodásai területünk nyugoti részén, 
melyen dr. Hofmann úr működött, nyernek nagy kiterjedést. 
Kőszeg tájékán e képlet közvetlenül a palabegységbez 
simul, ellenben éj szaki részében, a fentnevezett vonalon a 
szarmát rétegek képezik feküjét és határát; e határon a két 
lerakodásnak petrograpbiai hasonlatossága és kövületszegény¬ 
sége a szoros megkülönböztetést nagy mértékben nehezíti. A 
congeriarétegek itt is, valamint a múlt évben felvett terüle¬ 
ten, kavics-homok-agyaglerakodásokból állanak, melyek kö¬ 
zött a nyugoti oldalon alárendelten, de K. felé mindinkább 
túlnyomókig márgapadok lépnek lel. Egészben véve itt is az 
alaphegységtől távozva mindinkább finom anyagra találunk. 
Kövület-leletek, mint említők igen ritkák; egy érdekes 
leihelyre akadt dr. Hofmann úr még Yasmegyében, Doroszló 
mellett, Kőszegtől D-re, mely Unio-Melanopsis- és Paludina 
fajok mellett egy Mastodon töredezett álkapcsát is szolgál¬ 
tatta. A terület éjszaki részében, Nyék és Ritzing körül Con- 
geria Partschi, Cong. triangularís, Melanopsis Bouéi és Mel. 
Martiniana fordulnak elő. 
Diluvialis lerakodmányok szintén csak a terület keleti 
felében lépnek fel némi elterjedésben, hol is a Congeriakép- 
letnek tetemes részét takarják el. Lösz löszhomok és kavics 
lerakodás képezi itt a diluviumot, melynek jellege folyólera¬ 
kodásra utal. Feltűnő, hogy ezen dilitvialképletek főké}) a 
nyugotról keletre folyó vizek gyengén emelkedő bal lejtőin 
