396 
gek által látjuk fedve, tehát kétség nem lehet, hogy az 
legalább is a fiatalabb mediterrán rétegekhez tartozik. És 
ha tekintetbe vészük, liogy e kavics Rétfalván nullipora- 
mészkd-conglomeráttal lép érintkezésbe, akkor annak a má¬ 
sodik mediterrán emeletbe való állítása igazoltnak tűnik elő. 
Sóskút tőszomszédságában a mediterrán kavicsban igen 
vasoxyddús conglomerát-görélyeket és tömböket lehet megfi¬ 
gyelni, melyek az általános településből Ítélve, igen valószí¬ 
nűleg befolyással vannak a savanyúviz-forrás vastartalmára. 
A Rétfalu-Fraknó váralj a közt napfényre jutó mediterrán- 
rétegek, melyeknek márga-lerakodásai főleg az utóbbi hely¬ 
ségnél, mint tudva van, kövületeket szolgáltatnak, innen ke¬ 
let felé, azaz Nagy-Márton, Marz-Rohrbach s tovább Somfalva 
felé húzódnak. Nagy-Mártonnál dúsak kövületekben. Somfal- 
vátől É s ÉK-re újból bukkanak ki, t. i. Kertesnél, valamint 
ezen helység és Klimpa között, hol kövületek által jól jel¬ 
lemezve, egyrészt majdnem Zárányig húzódnak éjszaki irány¬ 
ban, mig dél, azaz Soprony felé a volt, u. n. „Birnbaum 
Waldl“-ig nyomozhatók. Itt a mediterrán márga Cardium 
plicatum Eicliw. tartalmú szármát márga által fedetik. 
A szármát-emelet rétegei szóban forgó területünkön 
meglehetősen nagy elterjedést nyernek. A palahegységtől a 
mediterrán rétegek által elkülönítve, több ponton hatalmasan 
kifejlődve látjuk őket fellépni. Kövületek által a legtöbb 
esetben kitünően vannak jellemezve. Az anyag, mely e réte¬ 
geket képezi, homok, kavics, márga, mészhomokkő, conglo- 
merát stb. Rétfalvától kezdve, mely falu e rétegekre nézve, 
mint köviilet-lelhely szintén már régebben ismeretes, két ág¬ 
ban látjuk a szármát-rétégekeket É. illetőleg ÉK. felé vo¬ 
nulni. E kettéágazást a siklósi erdőben fellépő és egészen 
Siklóig terjedő pontusi rétegek okozzák, melyek alatt amazok 
elmerülnek. Éjszaki irányban tehát Sóskáiig s innen túl a 
pecsenyéd! szőllőkben, valamint a vasúti bevágásban egészen 
a lajta-szt.-miklósi állomásig lehet a szármáti rétegeket kö- 
