307 
vetni, mig azoknak ÉK-i ága szakadatlanéi Siklós- és Torma¬ 
faluig vonni, sőt ezen ág folytatása még Siklóstól E-ra a 
„Pirsclilinger Wald“-ban figyelhető. A Borbálya-petőfalvai 
szőlőhegyekben e rétegeknek egy második középső vonulata 
lép fel, mely keleti irányban Kertesig húzódik. Fiatalabb 
lerakodások előidézte kis félbeszakítás után e vonulatnak 
éjszaki folytatását (Kertestől számítva) Darufalvánál találjuk. 
A harmadik itt röviden érintendő vonulat, a legkeletibb, 
Záránynál kezdődvén, Klimpán s a „Dudlers Wald“-on át, 
tehát délkeleti irányban, nyomozható Sopronyig. A szóban 
lévő rétegek a vázolt területen maga a természet, valamint 
számos kőbánya által jól vannak feltárva. 
A pontusi emelet rétegei (congeria-rétegek) a legnagyobb 
tért foglalják el e területen, túlnyomólag a medencze (ha 
mint olyant akarjuk felfogni) belsejét, de a régibb képződé¬ 
sek által hátrahagyott öblöket is, töltvén ki. Nagyjában két¬ 
féle kiképződésben figyelhetők meg itt e rétegek; egyszer a 
rendes módon, t. i. uralkodóan lazább anyag (agyag, homok, 
kavics stb.) által összetéve, azután pedig meszes homok és 
kavics mellett néha igen kemény conglomerát alakjában. Az 
előbbiek, melyek faunájában többi közt a bécsi medenczében 
oly gyakori Gong. spathulata s Mel. Vindobonensis van je¬ 
len, jelentékeny lignittartalmuk által tűnnek ki (Völgyfalutól 
ENy-ra 4°, Neáifelden 5°-nyi vastag telep.). E lignit nyoma 
Pecsenyéden is megvan Cong. spatli. és Cong. Partschi tár¬ 
saságában. A conglomerát-padokban homok s kavicscsal vál¬ 
takozva fellépő pontusi rétegeket Darufalván lehet a szármát- 
rétegekre települve látni. Az említett anyag telve van Mela- 
nopsis Martinianával, mely alak mellett alárendelt mérvben 
szármát-kövületek is jelen vannak. Hasonlót lehet figyelni 
egy kőbányában Klimpától K-re, hol közvetlenül egy conglo- 
merát-pad alatt fekvő homoklerakodásban Melanopsis Marti- 
niana és Trochus Podolicus, Cong. triangularis és Cer. dis- 
juntum egymás mellett gyűjthetők. De itt is a Mai. Martini- 
