— 398 
ana feltétlenül az uralkodó alak. Nem messze innen Mela- 
nopsis, Congeria s Cardium mellett foraminiferák is mutat¬ 
koznak e rétegekben Az imént emlitett pontokon a felszínre 
jutó rétegek ellenszárnyaként tekintendők a Nagy-Höflánytól 
DNy-ra fekvő s a síkságtól kiemelkedő „Föllig Berg“ hasonló 
rétegeinek. Itt is meszes homok, kavics és vastag, túlnyomó- 
lag Mel. Martiniana tartalmú conglomerát-padok képezik 
azon lerakodásokat, melyek e hegy főzömét alkotják. Itt is 
Melanopsis és Congeriák mellett, ámbár egészen alárendelten, 
szármát-kövületeket és nulliporákat tartalmaznak e rétegek. 
Igen valószínűnek látszik, hogy azok a pontusi emelet 
keretében lignittaríalmú rétegeknél idősebb lerakodást je¬ 
lölnek. 
A neogen rétegek szétválasztása általában e vidéken 
ott, a hol kövületek nem mutatkoznak, fölötte nagy nehézsé¬ 
gekkel jár, miután maga az anyag gyakran a felcserélhetésig 
hasonló és éles már a természetadta határ a különféle ré¬ 
tegek közt alig kivehető. 
Léteznek itt az említetteken kívül még kavics-lerako¬ 
dások, melyekre nézve tisztába jönni nebéz, de vannak 
olyanok is, melyekről egyenesen lehetetlen megmondani, vál¬ 
jon még a pliocenhoz vagy pedig már a diluviumhoz számi- 
tandók-e. 
A diluvium vagy mint valódi lösz, vagy pedig mint 
kavicstartalmu agyag van kiképződve. Mig amaz főkép a 
lassúdadabb lejtőket borítja s általában az alacsonyabb 
dombokon terül, addig az utóbbi jóval magasabbra ér fel, 
és a neogen-teriileten itt-ott a csúcsokat borítja. 
Amint a bevezetésben említettük, az ezidei felvételek az 
ország nyugoti határőrvidékein, melyekről e három utolsó 
közlemény vázlatos képet nyújt, az eddigi dolgozatok kiegé¬ 
szítését és összetűzését eszközölték. 
A Duna és Dráva közt fekvő magyar föld, éjszakra 
egész Győrig és Sopronig most már részletesen át van ku- 
