4G 
dák, crisidák, idmonideák, entalophorák csak töredékekben, ellenben a 
celleporariák, diastoporideák és ceriporák ép állapotban fordulnak elő. 
A budai márgacsoportuak némely rétegeiben bryozoák annyira 
össze vannak halmozva, hogy ezeket bryozoa-rétegeknek nevezzük. Ilyen 
bryozoa-rétegek a budai márgacsoport több szintjében lépnek fel, és ezek 
vagy márgából vagy mészkőből állanak, s ennélfogva bryozoa-márgát és 
bryozoa-mészkövet lehet megkülönböztetni. A bryozoa-márga lényegében 
csakis budai márga, minthogy a budai márgában ugyanazon bryozoa- 
tajok fordulnak elő, mint az úgynevezett bryozoa-márgában. A különbség 
csak az, hogy amabban a bryozoák ritkábban, emebben pedig nagy 
mennyiségben vannak kifejlődve. Ellenben a bryozoa-márga íőtömege, 
melybe a bryozatörzsök töredékei be vannak ágyalva, ugyanazon parányi 
szerves testecskékből áll, mint a typikus budai márga, melyben a bryozoák 
ritkábban fordulnak elő; tehát azonososak. 
Ilyen bryozoás budai márga mint tudva van tetemes vastagságban 
a Szépvölgyben több helyen fordul elő. 
Itten közvetlenül az orbitoid-mészkő rétegeken fekszik, s az orbi- 
toid-mészkő átmegy a bryozoa-márgába, tehát az alsó részében inkább 
mészkő, mint márga. 
Hasonló márga, mely kizárólag bryozoákból áll, különben sokkal 
magasabb szintekben is előfordul, mint a Józsefhegy keleti lejtőjén, az 
újlaki cementgyár közelébe a dl*. Dobay-féle szőllő táján. Itt a felszínen 
a márga roppant nagy mennyiségben tartalmaz bryozoákat, s úgy lát¬ 
szik, hogy ezen körülménynél fogva e márga nem alkalmas a cement¬ 
mész előállítására, mert ott ezen bryozoa-márgán keresztül több aknát 
mélyesztettek, hogy az alatta fekvő, bryozoákbau szűkölködő, typicus budai 
márgát kiaknázzák a cementgyár számára. 
A cementkészitésnél használt márga csiszolatain látni, hogy annak 
tömege főleg parányi, többé-kevésbbé görbült fonalalaku, néha szétágazott 
testecskékből áll, melyeknek természete eddigelé biztosan még nem álla¬ 
pítható meg. E testecskéken kívül nagyobb számmal globigeriuák s rit¬ 
kábban másféle parányi foraminifera és bryozoa, valamint lithothamnium 
fordul elő. E márgában vaskovaiul gömbök is előfordulnak. 
A kérdéses márga fedőjében fellépő bryozoa-márgában a bryozoa- 
töredékek halmazában nagyobb mennyiség globigeriuák jelentkeznek -- 
azokon kívül homokos héjú foraminiferák, textulariák, truncatulinák és 
pulviuuliuák. 
Mint a Józsethegyen, még sok más helyen magasabb szintekben 
bryozoákbau bővelkedő rétegek lépnek tel, mint a Kis-Svábhegyen. A 
Kis-Svábhegyen az orbitoid-mészkő felett, s ezzel váltakozva fellépő, 
többnyire borsó nagyságú güinbölyded dolomitdarabkákat tartalmazó 
