47 
conglomerát kötanyaga szintén nagy mennyiségben tartalmaz bryozoákat. 
A bryozoák elterjednek a conglomerát felett fekvő márgába. Egyik kő¬ 
bányában a bryozoákbau bővelkedő márga felett egy durva conglomerát 
fekszik, melybe egy márgaréteg van betelepülve. A conglomerát felett 
következik újból márga. 
Ezen márga typicus budai márga — azaz nagyobb alakú bryozoa 
töredékeket nem tartalmaz — és annak tömege kizárólag parányi szer¬ 
ves testecskékből, még pedig parányi foraminiferákból, bryozoából, szi- 
vacstüskékből és litbotbamninmból áll. 
Ezen márgacsoportból származnak azon márgapéldányok, melyeket 
a Ivis-Svábhegy egyik kőbányájában találtam, s melyek közül egy pél¬ 
dány Pecten biaritzensis-t, másik egy a kisczelli tályagban előfordulóval 
megegyező Pinná-t és a harmadik a szintén a kisczelli tályagban honos 
Sequia Sternbergi-t tartalmazza. 
Ezen márgadarabok finom csiszolatai a márga ugyanazon parányi 
szerves testecskékből való összetételét mutatják, mint a milyennel a 
fentebbi márga bir, — azaz a typicus budai márga alkotását. 
A szóban forgó márgára következik a Kis-Svábhegy tetején egy 
fehéres mészkő, mely mállott felületén számos bryozoatöredéket mutat. 
A felületén kivehető bryozoák közül a Batapora múlta rád iá tát 
több példányban lehetett felismerni. Ezen mészkő finomcsiszolatai pedig 
annnak ugyanazon alkotását mutatják, mint melylyel a már emlitett 
józsefhegyi bryozoa-márga bir. Ugyanis annak alkotásában nagyobb 
bryozoatöredékek halmazában parányi foramiuiferák ezek közül globige- 
rinák, továbbá parányi bryozoák, lithothamnium és szivacstüskék for¬ 
dulnak elő. 
Az imént tárgyalt bryozoa-mészkőre következik újra typicus budai 
márga, mely a mészkő alatt fekvő márgával alkotó részeire nézve telje¬ 
sen megegyezik. 
A bryozoa-mészkő alatt fekvő szilárd márgerétegek közé földes 
márga is van települve, melynek iszapolási maradékában legnagyobb 
részben a kisczelli tályagéval megegyező foraminiferákat találtam. 
A Kis-Svábhegy délkeleti oldalán levő kőbányában a typicus budai 
márga többé-kevésbbé szilárd rétegei szépen vannak feltárva. Ezen 
márga alkatrészei szintén szerves eredetűek s teljesen megegyeznek a 
Kis-Svábhegy tetején előforduló imént tárgyalt márgával. 
Igen érdekes kifejlődéssel bir a Kis-Svábhegy alján, annak keleti 
oldalán a Balassa-féle szőllők melletti árokban előforduló budai márga. 
Itten több egymással váltakozó, iszapolható puhább és szilárd, finom 
vagy pedig durvaszem ii márga és márgamészkőréteg van feltárva. 
Az iszapolható márga egyik vékony rétegében nagy mennyiségben 
