49 
Hogy a bryozoa-márga el nem különíthető a budai márgátől, 
minthogy a bryozoa-márga lényegében csakis budai márga és a különb¬ 
ség csak abban áll, hogy a budai márgában kisebb mennyiségben elő¬ 
forduló bryozoák az u. n. bryozoa-márgában nagy mennyiségben fordul¬ 
nak elő, már kiinutatám a „budai márga“ ozimii értekezésemben. * En¬ 
nélfogva a kérdéses bryozoa-márgának a nummulitrétegekkel és budai 
márgának a kis-czelli tályaggal való csoportosítása merően helytelen. 
A helyes felosztást maga a természet szabta meg a kérdésben 
álló rétegcsoportok petrographiai különbsége által, melyeknek mindegyike, 
ámbár a többiekkel szoros kapcsolatban van is, palaeontologiailag is 
önállónak bizonyult be. S ezen felosztás szerint van: kis-czelli tályag, 
budai márga és az u. n. nummulit- vagy orbitoid-mész. 
Ezen kis — különben előadásom tárgyával összefüggő — eltérés 
után átmegyek a kérdéses mészkövek és márgák természetének folyta¬ 
tólagos tárgyalására. A mint már előadtam, a kérdéses kőzetek alkotá¬ 
sában kiválólag parányi szerves testecskék vesznek részt, még pedig 
foraminiferák, bryozoák, szivacstüskék, lithothamnium és más, természe¬ 
tükre nézve biztosan meg nem határozható testecskék. Ritkábban ostra- 
kódák is fordulnak elő. Ezek képezik, mint már említettem, a főtömeget, 
melybe a nagyobb alakú szerves maradványok vannak beágyalva. Ezek 
közül a nummulitok, orbitoidák és lithothamnium és bryozoák azok, me¬ 
lyek nagyobb mennyiségben bizonyos rétegekben lépvén fel, ezeknek 
sajátságos palaeontologiai jelleget kölcsönöznek, úgy hogy orbitoid-, num¬ 
mulit-, lithothamnium- és bryozoa-mészkövet vagy márgát lehet megkü¬ 
lönböztetni. Ezen némely rétegben nagyobb mennyiségben fellépő ma¬ 
radványokon kívül vannak más, a tömeget képező parányi testecskékbez 
* E munkában kimutattam, hogy azon szerves maradványok, melyekről Hof- 
mann ur azt állítja, hogy csak az u n. bryozoa-márgában fordulnak elő, a budai 
márgában pedig nem, csakugyan előfordulnak az utóbbiban is. Azóta a kérdéses 
rétegek és kis-cclli tályag tiiskönczei megboldogult Páva y Elek által egy külön ' 
értekezésben (Budai márga ásatag tiiskönczei a m. k. füldt. intézet évkönyve III. 2. 
1875.) leírattak. Az ottan leirt tüskönczök közül a Schizaster Lorioli (Schizaster 
rimosus Hof. non d’Arch.) fajon kiviil, melyet Hofmann ur csak az u. n. bryozoa- 
márgában előfordulónak állít, még fordulnak elő a következő fajok, melyek a budai 
márgában vagy a kis-czelli tályaglian is honosak: 
Cidaris subularis d’Arch. 
„ pseudoserrata C o 11. 
Echinocyamus dacicus P á v. 
Periaster Széchenyi P á v. 
Toxobrissus Hajnaldi P á v. 
Ueakia rotundata P á v. 
„ ovata P á v. 
Macropneustes Hantkeni Páv. (Mogyoros.) 
