50 
képest nagyobb alakú maradványok, melyek kőzettani tekintetben ugyan 
nem birnak nagyobb fontossággal, melyre azonban a esiszolatokban néha 
gyakrabban akadunk. Ezek echinoideák tüskéi és crinoidea táblácskák. 
Ezek jelenlétét átmetszeteik reczés szerkezéténél fogva igen könnyen 
felismerhetni. 
Az imént tárgyalt parányi testecskék egyébiránt különböző mér¬ 
tékben vesznek részt a különböző rétegek kőzeteinek alkotásában: né¬ 
melyikben a bryozoák, másokban a foraminiferák vagy lithothamniumok 
uralkodnak, sőt vannak mészkövek és márgák is, melyekben a szerves 
testecskék igen ritkán lépnek fel, úgy hogy azok tömege nem szerves, 
hanem ásványi eredetű. Ilyen rétegek azonban alárendelt szerepet visel¬ 
nek a kérdéses rétegcsoport alkotásában. Ide tartozó mészkövet találtam 
a Szépvölgyben a nagy kőbánya közelében. E mészkő csiszolatain csak 
néha látni a fentebb felhozott parányi testecskék egyikének vagy másiká¬ 
nak átmetszetét. Ugyanazon völgyben találtam egy helyen egy, bryozea- 
rétegek közt települt savval igen keveset pezsgő márgát, melyben a kér¬ 
déses testecskék nyomát sem találtam, minélfogva ez a kőzet valószínű¬ 
leg nem is márga, hanem tufa. 
A budai márga és a nummulit-mészkövek górcsői vizsgálatainak 
az előbbiekben előadott eredményéből kitűnik, hogy mind a két kőzet 
anyaga ugyanazon parányi testecskékből van alkotva, hogy ennélfogva 
a kérdéses kőzetek lerakodási idejében a budavidéki tenger természeti vi¬ 
szonyainak lényeges változása nem állott be, azaz, hogy a tenger 
mélysége lényegesen nem változott; mert tudjuk, hogy a tenger mély¬ 
sége igen beható befolyással van a parányi szerves testecskék világára 
is. Ha továbbá tekintetbe vesszük, hogy a mészkövek alkotásában a 
mészalgák nagyobb mértékben vesznek részt, mint a budai márgában, a 
melyben foraminiferák és bryozoák uralkodnak, és hogy a glohigerinák, 
melyekről a mostani tengerekben tett észleletek alapján tudjuk, hogy 
nagyobb mélységben legjobban tenyésznek, a budai márgában mind¬ 
inkább szaporodnak, helyesen következtethetjük, hogy a kérdéses kőze¬ 
tek lerakodási idejében Buda vidékén a tenger feneke lassanként mind¬ 
inkább sülyedt, mely lassaukénti siilyedés a kis-czelli tályag lerakodási 
idejében is folytonosan tartott, s igy a végeredményben a litkothaumium 
tenyészési feltételei teljesen megszűntek, s a bryozoákéi sokkal kedve- 
zőtlenebbeké váltak, úgy hogy azok a kis-ezeli tályagban csak ritkábban 
fordulnak elő. E három rétegcsoport tehát egy önálló egészet képez, 
mely valamint az alatta, úgy a felette levő rétegcsoportoktól is lénye¬ 
gesen különbözik. 
Hogy mennyire különbözik e rétegcsoport a régibb harmadkori 
képződménytől, legjobban kitűnik, ha a budakeszi eoceu rétegeket, 
