57 
ponton oly sokszor és oly hevesen mutatkozott, hogy a tünemény meg¬ 
érdemli, hogy vele behatóan foglalkozzunk. A földrengés által érintett 
területet „Bánság“ neve alatt foglalhatjuk össze, a mennyiben É-ról 
a Maros, Ny-ról a Tisza által liataroltatik. Lássuk előbb a földrengés 
fellépését a Bánság D-i részében. 
a) A földrengés a Bánság D-i részében. 
Legczélszerübben kezdem az alduuai városok sorát O-Moldovával, 
mely azon időben bizonyos hírre vergődött. Egyre jöttek a rémhírek 
a szörnyű rombolásokról, továbbá, hogy az ó-moldovai szigeten vulkán 
akar keletkezni; egy másik lapban olvastuk, hogy a sziget egy helyén 
roppant nagy repedés támadt, melyből óriási víztömeg lövell föl, ha¬ 
sonló ízland nagy Geysiréhez, és hogy a szigetet részben elborította volna. 
Ezen rémhírekre Gliika Szilárd, Krassómegye alispánja személye¬ 
sen ment le O-Moldovára az okozott kárt megtekintendő. Néhány nap¬ 
pal reá a kormány részéről ki lett küldve a magyar kir. földtani 
intézet igazgatója Hantken Miksa ur, hogy mint szakember az ó-mol¬ 
dovai földrengésről és az általa előidézett hatásokról jelentést adjon. 
Október 3 Lén meglátogatta O-Moldovát és a hasonnevű szigetet 
Zsigmondy Vilmos úr és meggyőződvén a dolgok valódi tényállásáról, 
sietett észleleteit a kedélyek megnyugtatása czéljából a „Pester Lloyds¬ 
ban közzétenni. 
Lássuk most, mi volt a szigeten látható. A sziget, mely 3000—4000 
holdnyi területtel bir, oly alacsony, hogy az éjszaki végén fekvő kis 
domb kivételével évenként a Duna által elárasztatik. Felső takaróját 
képezi egy vagy 2—3 méter vastag szívós sárgás iszap, mely laza, 
csillámos, kékes homokon nyugszik. A sziget ENy-DK-i irányban vagy 
4 kilométer hosszú. Körülbelül 2200 méternyire a sziget E-i csúcsától, te¬ 
hát körülbelül a sziget közepén látott Zs.úr egyh. 16 felé irányult, 8 méter 
hosszú és egy méter széles szalagot, mely az említett csillámos homok¬ 
ból állott és 3—10 centiméter vastagságú volt. 
E szalag középvonalában több apró tölcsér volt látható, melyből 
a víz október 10-én tódult fel, örvényszerü mozgásával az altalajt 
képező finom homokot magával ragadván. A tölcsérkék dimensioi: a 
felső átmérő változik 4—23 cm. közt, lent a tölcsér legszűkebb helyen 
2—5 cm. közt, a tölcsérek mélysége 5—13 cm. volt. 
Ezen repedéstől DK-re 20 méternyi távolságban egy hasonló 
2 méter hosszú szalag volt észlelhető ; 600 méterre DNy-ra egy 6 m. 
és ennek közelében egy 12 m. hosszú hasonló repedés volt látható és 
még tovább egy csaknem 80 méter hosszú repedés és végre ettől vagy 
400 méterre az utolsó szintén EK-DNy-i irányú 14 m. hosszú és czik- 
Földtani Közlöny. X. c\f. 5 
