IS 
kérdéses tömegek már eredetileg az egyes lávaárak végső részét képez¬ 
ték, mely később az alatta levő sedimentrétegek egy részével közönsé¬ 
ges csuszami ás utján a főtömegtől elszakadt és kissé lejebb mozdult. 
Ilyen tömegmozgás után az atmosphaeriliak koptató hatása természet¬ 
szerűen a mostani alakot hozhatta létre, és ezáltal világossá válik az, 
miért találjuk az üledékes kőzet nyomait mindig a két andesit-tömeg- 
közé mintegy beékelve, a nyeregszerii mélyedésben és annak oldalain. 
A következő ábra schematikus vázlatban mutatja a tömegmozgás 
azon három nemét, mely ily esetben képzelhető. Magától értetődik, 
hogy e három mozgásirány különféle módon combinálodhatik egymással 
és valószinii, hogy tényleg igy is történt. 
2dk ábra, 
Az üledékes rétegsor, melyről itt szó van, magában hordja már 
a földcsuszamlásoknak kedvező feltételeket, mivel túlnyomólag laza, a 
vizet könnyen átbocsájtó homokkő- és conglomerat-rétegekből áll, me¬ 
lyek közé egy sűrű vörös agyagnak rétegei többszörösen be vannak 
fektetve. Néhol gypstelepeket is tartalmaz, úgy hogy a könnyen oldódó 
anyag kilugzága a localis csuszamlásokat és vetődéseket könnyen érthe¬ 
tővé teszi. Kisebb-nagyobb földcsuszamlásokra Nagyág vidékén a har¬ 
madkori üledékek területén csakugyan lépten-uyomon akadunk és ned¬ 
ves időjáráskor szemünk előtt látjuk bekövetkezni. Azt pedig, hogy 
Nagyágon az eruptivkőzetnek nagyobb tömege a rajta lévő házakkal 
együtt lassú mozgásnak indult, Stütz* mint szemtanú állítja és bizo¬ 
nyítja a Józseftárnában látható omlás. 
Az adott magyarázat tehát semmikép sem erőltetett, és mivel 
alapfeltételei Nagyág körül mindenütt meg vannak adva, a jelenség 
gyakori ismétlődése nem lehet feltűnő. 
De nemcsak Nagyágon, hanem hazánk számos vidékén, mindenütt, 
hol a trachytok és andesitek tömegkőzetei a harmadkori üledékek laza 
és változó rétegei fölé terjedtek, meg van az alapfeltétel arra, hogy 
hasonló hegyalakulás jöhetett létre. Ennélfogva úgy hiszem, hogy a 
közölt jelenség magyarázata jó szolgálatot tehet sok esetben a dombor¬ 
zati viszony helyes felfogására és a belső szerkezetnek földtani térké¬ 
peken vagy szelvényekben való feltüntetésére. hikey Béla. 
* Stiitz: Phys.-miner. Beschr. d. Gold- u. Silberbergwerkes zu Szekerembe 
bei Nagyág - . 1803. 
