17 
adatot szolgáltat a külső domborzati és a belső földtani viszonyoknak 
egymástól való függésének felismeréséhez. 
A jelenség leírására és magyarázására elég lesz, Nagyág föld¬ 
tani viszonyaira nézve előrebocsátni azt, hogy a Csetráshegység dél¬ 
keleti vége, mely Nagyág érczkincseit zárja magában, tőzömében egy har¬ 
madkon eruptivkőzetbol áll, mely szintén harmadkori (mediterrán) üle¬ 
dékes rétegeken keresztültört és rajtuk elterült. 
A szűk ebben vett nagyági hegylánca íőgerinczétől, mely Ny.—K. 
irányban a Szarkótól a nagyági Csetrásig húzódik, D. felé számos 
hegyág szakad el, melyek lépcsőszerü fokozattal az alacsonyabb domb¬ 
vidék télé alászállnak. Ezen hegyágak rendes alakjának az a sajátsága, 
hogy a lenyúló gerincz alsó részében nyeregalaku mélyedés mutatkozik, 
mely után a hegyág egy kerekded kimagasló meredekoldalu kúppal 
végződik. Az ilyen hegyág profilja tehát rendesen lépcső- vagy hullám¬ 
szerű körvonallal bir. 
Igen jellemző példája ezen hegyalakzatnak a Goronyistye nevű 
kúp, melynek töve körül kanyarodik a Csertésről Nagyágra vezető sze¬ 
kérút. De ugyanazt a typust találjuk a hegység főzöme körül, bármely 
oldalról tekintsünk le a völgybe. A földtani szerkezet magyarázására 
ismét az idézett példához fordulok. A Szarkó nevű sziklás hegytömeg 
quarztartalmú amphibolandesitből áll, és ha a Goronyistye felé vezető 
nyúlványon lehaladunk, ugyanazt a kőzetet látjuk feltárva, le ama 
nyeregalaku mélyedésig, melyet említettem ; itt már magán a gerinczen 
apró quarzkavicsok tűnnek fel és a nyereg két oldalát vizsgálva arról 
győződünk meg, hogy a harmadkori üledék kavics- és homokkőrétegei 
mindkét lejtőn előbukkannak. Ellenben maga a Goronyistye szabályos 
alakú kúpja ismét ama quarzandesitből áll, le egész az útig. Ily fel¬ 
tárás látható csaknem kivétel nélkül mindazokon a nyúlványokon, me¬ 
lyek a Goronyistyekez hasonló domborzattal bírnak : a kavics-, homokkő- 
és agyagrétegek mindenütt az összekötő nyergen árulják el magukat 
és a nyeregről két oldalt lehuzódván a végső kúpot geológiáikig is 
választják el a hegyág főtömegétől. 
A természetes feltárások és még inkább a nagyági bányamüvele- 
tek világosan mutatják, hogy e vidéken az andesit elterjedése a külszí¬ 
nen jóval szélesebb mint a mélységben, azaz hogy a vulkáni nyílásból 
kitódult lávatömegek csakugyan szét is folytak és lávaár módjára el¬ 
borították a kavics-, agyag- és homokkőrétegeket. Tekintetbe véve, hogy 
a fent említett végkúpok (p. o. a Goronyistye) petrographiai tekintet¬ 
ben az illető hegyág (Szarkó) kőzetével mindig teljesen összeegyeznek, 
semmi okunk sincs, hogy az előbbieket külön kitörésből számlázottak¬ 
nak tekintsük. Sokkal természetesebbnek látszik feltenni azt, hogy a 
Földtani Közlöny. X. évf. 2 
