16 
chydoma által, melynek kristallographiai meghatározása azonban, miként 
mondja, nem akart sikerülni. Emliti tovább, hogy mig ezen látott pél¬ 
dányok az anyakőtől el voltak választva és úgy azon viszonyról, mely 
a kettő között van, nem adtak felvilágosítást, addig Stuttgartban figyel¬ 
meztette őtet Fraas tanár egy olyan példányra, mely telérkőzeten van 
fennőve („Ein circa 3 Cm. grosses holiles pseudohexagonales Prisma 
— eine Paramorphose von Kalkspatb nach Aragonit — auf einem 
schalenförmigen Gangstiick von Scbemnitz aufgewachsen.“) 
Rath tanár ur tehát csupán a szabad, példányokon tette a tanul¬ 
mányt, és igy alakilag jött következtetéseire, melyekre nézve kétségbe 
vonhatlan először, hogy az oszlop hexagon-féle alakja aragonittól is 
lehet, másodszor, hogy a terminallapok között néha találni két 
ellenfekvőt, a mely domának tartható; valóban az egész külleme is ezen 
mihálytárnai calcitpseudomorpbosáknak olyan, hogy első tekintetre, főleg 
némely példánynál, azonnal az urvölgyi előjövetre gondolunk. Vannak 
azonban már alakilag is olyanok, melyek az aragonittal nem egyeztet¬ 
hetők, s ezek közé tartozik, midőn a véget bárom hajló lap képezi, ezen 
symmetriai viszony a rhombos rendszert kizárja, mig a bexagonossal 
megfér. Ha másodszor a kisérő ásványokra és ezek viszonyaira tekin¬ 
tünk, akkor semmi támaszt nem találunk azon nézetre; végre az sem 
szól mellette, hogy olyanféle aragonit előjövetel, a minőt Urvölgyön a 
csillámpalában (Grauwacke) ismerünk, sem a Mibálytárnában, sem 
általában a selmecz-körmöczi trachytteriileten sehol sem fordul elő.| 
Ennélfogva mindent összevéve calcitpseudomorphosa ez, quarc után; 
vannak közöttük csak burkolási és vaunak utólagos kitöltési példányok. 
A pseudomorpbosák ezen mihálytárnai képződmény által számban, 
de a mi több, egy érdekes nemben is szaporodtak. 
RÖVID KÖZLEMÉNY. 
Egy feltűnő vonás Nagyág vidékének domborzatában. 
Midőn Nagyág vidékének földtani átkutatásához fogtam, csakhamar 
feltűnt nekem ott a begyalakoknak egy bizonyos neme, mely a főgerin- 
czet környező előhegyeken oly állandóan mutatkozik és oly gyakran 
ismétlődik, hogy ezen jelenségnek általános okát keresni jogosítva érez¬ 
tem magamat. A részletes kutatás meg is mutatta e közös okot, mely 
— a mint várható volt — a földtani szerkezetben, a képletek viszony¬ 
lagos elhelyezésében rejlik. Ezek után a jelenség magyarázatát hozni, 
már nem volt nehéz és azt hiszem, hogy az utóbbi nem érdektelen 
