14 
anyag csak egyes pontokon talál utat a felületre és ott nem burkot, 
hanem egyes, vagy kettős vagy többszörös egyénekből álló és néha 
feltűnő nagyságú példányokat képez. A több egyén alkotta csoport 
néha az oszlop alján és közepén gyakran egy egyénnek tiiuik fel, és 
csak a kristály vége felé látszik a megoszlás. Itt ismét két ellenkező 
eset fordul elő: vagy vastagabb az oszlop és a vég felé több véko¬ 
nyabb egyénre oszlik, melyek kezdetben közösen párosultak az oszlop 
alkotásához, mig a vég félé szétválnak és különböző magasságban vé¬ 
konyodva fogynak ki; a másik eset az, midőn a törzs kezdetben nem 
vastagabb, sőt ellenkezőleg az oszlop felső vége felé képződik ki több 
egyén és bunkó, vagy mint nevezni szokás, galambducz alakú csoport 
jön létre, melynek kezdetben vékony szárán utóbb nagyobb méretű 
egyén vagy egyének is képződnek ki. 
A változatosság a kiképződésben abban is állhat, hogy a képződés 
rohamos voltánál fogva alulról egyes olyan burkok jönnek létre, hogy 
felül azokon belül ür marad vissza, és igy a tető felé nyitva marad¬ 
ván a kristály, látni a belszerkezetet, és meg lehet győződni, hogy 
kezdetben egy csekélyebb átmérőjű kristályhoz csatlakozott több egyén, 
és ezeknek külső lapjaik néha csaknem egy síkba esvén, az összes 
kristály bizonyos lapjai igen nagyok, a szomszéd lap pedig jóval kisebbre 
maradott, mert azt csak egységes kristály képezi; meg lehet győződni 
továbbá, hogy ámbár az oszlop határai a hexagont biztosan engedik az 
egyenlő élszögek által kivenni, de a kristály vége néha korántsem be¬ 
fejezett : itt az anyag elégtelensége miatt mélységek és kiemelkedések 
rendetlenül ismétlődve fordulnak elő, a kiemelkedések egyenkint a 
rhomboeder csúcsokat jól kimutatják, de azokat nem folytonos lapok, 
hanem mondhatni, hogy csekély lapszegélylyel ellátott élek képezik. 
H a r m a d i k sajátsága ezen amethystquarc kristályoknak az irány 
véletlensége. A mint megindult a képződés, úgy folytatódott; az első 
idejű quarckristályokkal sokszor ellentétben áll. Itt egy régi múlt szá¬ 
zadbeli előjövetet mutathatok be a Packertárnából, a kristály hossza¬ 
sága közel 20 centiméter, s látni, hogy a tövénél a régi fennőtt (nem 
amethystes) quarc-kristálycsoporton egészen ferde irányban képződött ki 
az ametliyst; más példányokon látjuk, hogy egyike ezen utólagos idő¬ 
szakú amethyst kristályoknak a telér kőzetén fekszik, másszor ahhoz 
hajlik a legkülönfélébb szögekben, s nem messze hozzá lehet egy, 
mely az almányon függélyesen áll. 
Ezen képződési szakba esnek Selmeczuek amethystjai, és a meny¬ 
nyire á példányokból kivehettem, a vizcseppet tartalmazó quarcit- 
kristályai. 
Az, hogy az amethystréteget vagy egyes kristályokat calcit von- 
