10 
ben az Új-világéval, azt látjuk, hogy Afrika, Délamerikához képest, 
tényleg rendkívül messze előre van tolva ENy irányában, és csakugyan 
úgy tűnik elő, mintha Ázsia, Afrikának ezen előretolt állása folytán, 
lett volna kénytelen megfordulni és oldalt feküdni, mi által hegylánczai, 
melyek eredetileg a délvonalak iránya szerint terjedtek, aequatorialis 
irányt nyertek. 
Azt semmikép sem akarom állítani, hogy a fentebb felvett moz¬ 
gás valaha tényleg beállott volna ; annyit azonban bizonyosnak hiszek, 
hogy ha Ázsiát Ej szak-Amerikához akarjuk hasonlítani, ehhez oly mó¬ 
don kell fognunk, hogy Ázsiának keleti oldalát egybe állítjuk Ejszak- 
Amerika éjszaki oldalával. 
Be nem fejezhetem e tárgyalást a nélkül, hogy hozzá még egy 
megjegyzést ne csatoljak, mely, igaz, más irányban mozog. 
Igen gyakran, ha a földrajz valamely tankönyvét felnyitjuk, kez¬ 
detén ilyen mondatot találunk : „földség (continens) oly nagyobb föld¬ 
tömeg, melyet minden oldaláról tenger vesz körül, “ és nyomban rá: 
„öt földség van, u. m. Európa, Ázsia, Afrika, Amerika és Ausztrália.“ 
Mármost kérdem, hol látjuk azt, hogy Európát m i n d e n oldalról ten¬ 
ger környezi ? és különben is mi jognál fogva tekintik Európát külön¬ 
álló földségnek ? 
Teljesen világos, hogy erre nincsen semmiféle ok, és hogy Európa 
minden tekintetben Ázsiának egy részét, még pedig igen kis részét képezi. 
De ez még nem mind. 
Ha Éjszak- és Dél-Amerikát úgy tekintjük mint egy földséget, mely 
jognál fogva mondhatják Ázsiát és Afrikát két földségnek, daczára 
annak, hogy egymással szintén összefüggnek és általában sokkal kö¬ 
zelebb állanak egymáshoz, mint Éjszak-Amerika Dél-Amerikához? 
Avagy megfordítva, ha Ázsiát és Afrikát külön földségeknek tekintik, 
miért nem veszik két külön földségnek E.- és D.-Amerikát is ? 
Az utóbbi nézet határozottan a leghelyesebbnek látszik, és e sze¬ 
rint okszerűen a következő földségeket kell megkülönböztetnünk: 
1. Ejszakamerika, 
2. Délamerika, 
3. Ázsia, 
4. Afrika, 
5. Ausztrália. 
A fentebbiekben arra utaltunk, hogy Ausztrália szorosan véve nem 
követelheti, hogy egyenlő értékkel állhasson a többi földség mellett, 
hanem hogy inkább mint Ázsiához tartozó nagy sziget tekintessék, mely 
azon földséghez hasonló viszonyban áll, milyenben Grönland Éjszak- 
Amerikához. 
