9 
nek előtt a két földség alakjának összevágó alaprajzában, melyet a 
mellékelt schema ábrázol, mutatkozik. * 
További hasonlatosság a partok általános szaka- 
dozottságában rejlik, mely sok esetben még hasonló 
alakelemeket is mutat. így p. o. Skandinávia Califor- 
niához, Arábia Labradorhoz, Kisázsia Floridához, Itália 
Yukatanhoz hasonló stb. 
Az összehasonlításra még egy pontot szolgáltat a mindegyik föld- 
séghez tartozó szigetek analóg fekvése. Valamint Ejszakamerika éjszaki 
partján egy szigetekben gazdag tenger és Grönland nagyobb földtömege 
terülnek el, úgy Ázsiának megfelelő oldalán találjuk Japánt, a Philippi- 
nákat, a Szunda-szigeteket és, mint nagyobb szárazföldet, Ausztráliát. 
A mexikói öböl és szigetcsoportjai helyében, Ázsiánál találjuk a Föld¬ 
közi tengert az ő szigeteivel. 
Azonban nézetem szerint a hasonlatosságnak legfontosabb pontja 
abban rejlik, hogy a két continens, az idézett módon összehasonlitva, 
alapszerkezetüknek teljes összehangzását mutatják : a középázsiai fen- 
sík ugyanis, az ő sivatagjaival és sóstavaival és a belőle kimagasló 
hegylánczokkal, tökéletesen megfelel az amerikai sóstavak fensíkjának 
a Rocky Mountains és Sierra Nevada hegylánczokkal; ellenben Szibi- 
riának alacsony földje és nagy folyamai megfelelnek Ejszakamerika keleti 
felének, illetőleg a Mississippi és a tavak területének. 
Ha azt a két földséget, Ázsiát és Afrikát egy földtekén a fent- 
jelzett fekvésben képzeljük és ekkor Japántól a Jó-Reménység fokáig 
mérünk egy vonalt, kitűnik, hogy az a vonal épen sarktól sarkig ér, 
azaz hogy a két földség, abban a kinyújtott helyzetben képzelve, a föld¬ 
tekének felén tényleg elférne, úgy hogy Japán az éjszaki, a Fok pe¬ 
dig a déli sarkot érintené. 
Ezen feltett elhelyezkedést alapul véve, képzeljük már most egy 
pillanatra, hogy a két földség rigy a saját alapjuk fölött mint egymás¬ 
sal szemben is eltaszitható legyen, úgy azonban, hogy egyik se me¬ 
hessen a sarkon túl, és tegyük fel továbbá, hogy Afrikát valami nagy 
erő szólítja éjszaknyugat felé : világos, hogy Ázsia — mivel a sarkon 
túlmennie nem lehet — egyebet sem tehet, mint hogy kitér és oldalt 
fekszik úgy, hogy éj szaki oldala keletivé válik, vagyis, hogy a jelen¬ 
legi valóságos állását foglalja el. 
Már pedig, ha a földtekén megtekintjük az O-világ állását szem- 
* A mellékelt táblán, melynek számára a eontinensek körvonalait egy kis pla- 
niglobusról másoltam le, ama hasonlatosság nem lép teljes érvényre; hogy arról egy 
a természetnek megfelelő benyomást nyerjünk, okvetetlen szükség, hogy a két con- 
tinenset földtekén hasonlítsuk össze. 
