2 
mázott felszálló artézi kutak öntözésre használtassanak, ezen öntözési 
mód gyakorlati foganatosítását azonban csak is az állam vagy nagyobb 
földbirtokosok csoportosulása által tartom lehetségesnek. Azon mélységet, 
melyet országunkban a felszálló vizet szolgáltató artézi kút kíván, még 
a legkedvezőbb geológiai viszonyok mellett is, oly költséget okoz, hogy 
az egyes földbirtokos ritka esetben képes leend azokat fedezni, vagy is 
kellő arányba hozni az elérendő haszonnal. Mert a hazánkban 
eddigelé fúrt artézi kutak azt igazolják, hogy felszálló vizet csak akkor 
nyerünk, ha az összes negyedkori rétegeket, valamint a harmadkon 
rétegeknek egy részét átfúrjuk, mely rétegcsoport vastagsága annál 
inkább növekszik, minél inkább közeledünk a nagy magyar alföld- 
medencze széleitől közepe felé. 
Sokkal kedvezőbb eredményt érünk el ellenben, ha elnyelő artézi 
kutakat alkalmazunk. Az elnyelő artézi kutak létesítése azon földtani 
föltételhez van kötve, hogy oly vizfelszivárgó réteg furassék meg, mely 
egyszersmint terjedelmes földalatti vizmedenczét képvisel, a nélkül, hogy 
megfuratása által vize a felületig felszálljon. Hogy ily vizfelszivárgó 
réteg hazánk nagy alföldi medenczéjében nem hiányzik, azt országunk¬ 
ról való eddigi földtani ismereteink tanúsítják. 
Találjuk pedig ezeket már a felsőbb negyedkori rétegekben, tehát 
aránylag csekély mélységben. 
Ép oly kétségtelen az, hogy az elnyelő artézi kutak furatása, sok¬ 
kal kedvezőbb eredményt helyez kilátásba a medencze szélén, mint a 
medencze közepén t. i. az alföldön. 
Tapasztalásból tudjuk, hogy ott, a hol a fiatalabb rétegek, 
régiebbekre települnek, a mint ez a medencze szélén majdnem kizárólag 
előfordul, azok többé-kevésbbé emellcedettebbek, azaz a medencze közepe 
felé dőlnek. Azonkívül köztudomású tény, hogy úgy az alluvialis, mint a 
diluv ialis rétegek a medencze közepe felé sokkal vastagabban vannak 
kifejlődve. 
A szóban forgó vizlecsapolási kísérlet keresztülvitelét Meckwartk 
A. urnák, a Ganz-féle vasgyár érdemes igazgatójának köszönhetjük, ki 
sem időt, sem fáradságot, sem aránylag nagy pénzbeli áldozatokat 
nem kiméit, hogy az elméletileg felállított eszmét gyakorlatilag is 
foganatosítsa. 
Mechwarth úr a múlt nyár elején, közvetetleniil Budapestről való 
elutazásom előtt, közölte velem tervét és azon kérdést intézte hozzám : 
vájjon a tervnek gyakorlati kivitele földtani szempontból megítélve 
lebetséges-e ? Hozzám intézett kérdésére kijelentettem, hogy azon eszme, 
miszerint az álló árvizek földalatti lecsapolás utján levezetessenek, föld¬ 
tani szempontból megítélve, teljesen indokolt, és csak arra fektettem 
