70 
okt. 11-én reggel 5 órakor következett be a rengés, a nélkül azon¬ 
ban, hogy valami kárt okozott volna. 
K a 1 a f a t o n szinte érezték a földrengést; az egyes lökések mu¬ 
tatkoztak Jo van ovié ur szerint: 
okt. 10-éu d. u. 5 x / 2 órakor gyenge, 
okt. 11-én reggel 4 x / 2 órakor és vagy 20 perezre rá, 
okt. 11-én reggel 5 óra felé 3 lökés. 
Az utóbbiak oly erősek voltak, hogy Jovanovic ur lakása gyengén 
megrepedezett. A lakósok annál is inkább voltak megijedve, minthogy 
azon hegy, melyre a város egyik része épült már régóta mint csúszó 
terület ismeretes s levelezőm azt írja, hogy a reggeli földrengés alkal¬ 
mával ülepedést érzett volna. 
Szerinte a földrengést befelé egészen Crajováig érezték, kár azon¬ 
ban sehol sem történt. 
S végre még megemlitem, hogy a földrengés Búig á r i á t is érin¬ 
tette. Heinrich ur, widdini levelezőm szerint nevezett helyben érezték : 
okt. 10-én d. u. 4 3 / 4 órakor egy gyengébb és 
okt. 11-éu reggel 4 órakor három erősebb lökést. Az első lökés alkal¬ 
mával szobájának plafondjáról lehullott a vakolat, de házrepedések sehol 
sem fordultak elő, minthogy valamennyi ház Widdinben fagerendából készült 
(u. n. Riegelbau). Az éjjeli lökések Schwarzwaldi óráját megállították. 
Az irányt a könnyű faházak ingásából Ny K-nek határozta. 
Összefoglalás és következtetés. 
Mindezeket összefoglalva látjuk, hogy tulajdonképen három külön¬ 
böző földrengéssel van dolgunk, melyeknek mindegyike más időben és 
más vidéken lépett fel. Nevezzük őket azon helyek szerint, hol legerő¬ 
sebben éreztettek: 
1. A moldovai földrengés (1879. okt. 10-étől — 1880. máig). 
2. A m o k r i n-b o g á r o s i rengés (1879. okt. 31-én és nov. 1 -jén). 
3. A temesvári földrengés (1879. nov. 19-én és 20-án). 
Kétséget nem szenved, hogy ezen földrengések elseje, t. i. a m o 1- 
d o v a i legnevezetesebb volt, úgy hogy föllépésének hevességére, az általa 
megrázott terület kiterjedésére, mint pedig lefolyásának időtartamára nézve is. 
A megrázott terület kiterjedése a mellékelt ; térképen látható 
Észak felől határoltatik a Maros és N agy-Szeben által, 
Nyugatról a Ti s z a medre, B e 1 g r á d és C a é a k városai által, 
Délről képezik a határt A1 e x i n a c, N i s városai, Kelet felől 
pedig W i d d i n, Kalafat, Krajova és N a g y-S zeberi; 
lehetséges azonban, hogy a határok, kivált dél - és kelet- 
