72 
Ezen eredményeket alapul véve, megkísértem a dél magyarországi 
földrengések legvalóbb,színii okának magyarázatát. 
Aristoteles ideje óta a legkillömbféle módon iparkodtak a földren¬ 
gések okát tisztázni. Egyesek gázokat és gőzöket tételeztek fel, mélyek 
a föld szilárd burka alatt lökdösve vándorolnának ide-oda és ez által, 
valamint helyenkénti előtöréseik által okoznák a földrengéseket. Mások 
(Humboldt S. és L. v. Bach) a vulkáni eruptiókat és a földrengéseket 
egy közös ok különböző hatásainak tartották és mindezen tüneménye¬ 
ket „az izzón íolyó földbelsőnek hatása a föld szilárd kérgére" fogalma 
alá sorozták. Mailet és Seebach a földrengéseket „megkisérlett erup- 
tióknak" mondják és úgy vélekednek, hogy az egyes lökések a keven- 
folyó kőzetanyag földünk szilárd kérgébe való injectiója által idéztet- 
tetnének elő. Falb R a földindulását földünk hevenfolyó belsejének a 
hold és a nap vonzódási erejük által előidézett ár- és apályszerit moz¬ 
gásának tulaj doni tj a. 
A nélkül, hogy az említett nézetek czáfolásába ereszkednék — mi 
már mások által megtörtént — csak röviden akarom említeni, hogy 
ezen utóbbi nézetek mind földünk belsejének hevenfolyó állapotát téte¬ 
lezik fel — oly nézet, mely a tudomány mai állása szerint kétségesnek 
látszik; sőt ellenkezőleg egynél több okunk vau földünk belsejét 
szilárd állapotúnak tartani. 
A continentalis nagy földrengések sokáig nélkülözték a helyes 
magyarázatot, mig végre Prevost, Leconte, Dana, Poulet-Serope, Suess 
és mások munkálkodása ezekre is némi világosságot vetett. A geologok 
legtöbbjei örömmel üdvözölték a nevezettek geotectonikai tanulmányait, 
melyek által ki lett derítve, hogy a kitörő lávák nem bírnak emelő 
képességgel, s igy, hogy nem ezek okozták a hegységek feltornyosodá- 
sát, hanem hogy feltörésük egy egészen passiv mozgás volt. Az emel¬ 
kedések nem egyebek, mint következményei egy szomszédos süllyedés¬ 
nek (Dana). Ilyen emelkedések ma mint lánezhegységek tűnnek fel, melyek 
nagy medenezék szélén húzódnak cl; egyoldalú földtani szerkezetük 
megengedi azon közelfekvő következtetést, hogy stüyedő területek szélein 
keletkeztek, azok egyoldalú nyomásának hatása alatt. Ilyen medenezék 
belső homorú szélein roppant zavargások és nagy hasadókok keletkeztek, 
melyek a vulkáni kőzetek előtörését lehetővé tettek. 
Ilyen eltolódások és ránczképződések a föld szilárd kérgében 
okozzák a nagy földrengéseket. * 
O o o 
* K. Hoernes, Erdbebenstudien. Jahrbuch dér k. k. geol. Reichsanstalt 
1878. II. Hft. p. 387. — Ilörnes a földrengéseket három csoportra osztja: 
a) Olyanokra, melyek föld alatti űrök bcomlása által keletkeznek, ezek ritkák 
és helyi jelentőségűek. 
