73 
Ezek volnának röviden a tudomány mai állása szerint azon alap¬ 
elvek, melyek által a földrengések, az eruptív-kőzetek által kitöltött 
nagy hasadékok létrejövése, a lánczkegységek keletkezése, egy 
szóval a kegyképződés s a vele karöltve járó tünemények magya¬ 
rázhatók. 
Milyen volt a hegyképződés lefolyása mináluuk Magyarországon, 
mely gcotectonikai tekintetben egy önálló egészet képez? 
Magyarország nem egyéb, mint egy nagy medeneze, mely nagy 
lánczkegységek, úgy mint a Kárpátok, az erdélyi határhegység és 
a bánsági hegységek által köröskörül be van foglalva. Az Alföld szélein 
emelkedő lánczhegységek épen a lapályos medeneze közepének 
siilyedése által jöttek létre. E mélyedés olyan tetemes volt, hogy rajta 
tenger és később édesvizii tó képződhetett; a magyar Alföld viz által 
csakugyan borítva is volt egészen az alluvium kezdetéig, mint azt a 
különböző időkben lerakodott rétegek tanulmányozása kétségtelenné tette. 
Hogy a széleken végbemenő emelkedés egyrészt, másrészt pedig 
az Alföld siilyedése a már lerakodott szilárd rétegek megzavarása nélkül 
nem történhetett, könnyen belátható; a sülyedés alkalmával keletkeztek 
hasadékok, részint egyközösen a körkörös emelkedésekkel, részint pedig 
ezekre függélyesen; mig az elsők peripherialis- vagy tangentialisaknak 
neveztetnek, utóbbiakat radiálisaknak mondjuk. Ezen hasadékok, melyek 
mélyen hatoltak be a íöld belsejébe, felszabadították a nagy nyomás 
alatt szilárd állapotú kőzetmagmát és egyszersmind alkalmat nyújtottak 
a beállott rögtöni nyomás csökkenése után az azon mélységekben ural¬ 
kodó nagy hőfok által megolvasztott láváknak kiömleni. Hanem koránt¬ 
sem történt a láva feltódulása valamennyi keletkezett repedésen; fel¬ 
tehetjük, hogy csak azokon át történtek eruptiók, melyek eléggé mélyek 
s lent a mélységben eléggé tágak voltak nagyobb tömegű láva befoga¬ 
dására; kisebb dimensióju hasadékok erős földrengéseket idézhettek elő a 
nélkül azonban, hogy ezután eruptív tömegeknek szolgáltak volna kimenő 
helyekül. Ilyetén repedések keletkezése, továbbá már meglevők kitágí¬ 
tása, előidézve az Alföld lassanként! siilyedése által, okvetlenül tehát a 
föld leghevesebb rengését vonta maga után. 
Ezen peripherialis és radiális hasadékok legnagyobbjai megtartat¬ 
tak számunkra az őket kitöltő eruptív kőzetek által; igy sorakoznak a 
felső-magyarországi gránitok peripherialis irányban egymás mellé, az 
b „Tectonikaiakra,“ melyek a fenti okok által idéztetnek előezek gyako¬ 
riak és 
c) Vulkániakra, melyek működő vulkánok körül jelentkeznek; ezek szintén 
csak helyiek. 
Földtani Közi X. évi. 
6 
