74 
ÉK-i szélen levő trachytok szintén péripherialis hasadékot töltenek ki, 
a Tokaj-Hegyalja trachytjai pedig radiális hasadáson törtek fel. 
Földrengésünk által érintett területen szintén találunk eruptív kő¬ 
zeteket, melyek bizonyos ÉÉK—DDNy. irányú hasadékokon törtek fel; 
ezeknek iránya vonatkozással az Alföldre peripherialis vagy tangen- 
tialisnak mondható. A vulkáni kőzetek három vonulatát találjuk a Bán¬ 
ságban, melyek mindnyájan egykori hasadékoknak felelnek meg; ezek 
a következők : a keleti gránitok, porphyrok és serpentinek által képe¬ 
zett vonulat, mely Mchadiát és Orsovát érinti; a középső, gránitokból 
álló vonulat, s végre a nyugoti különböző kőzetekből részben syenitek- 
ből és trachytokból álló vonulat, mely Oraviczát és Uj-Moldovát érinti. 
Ezen törszélek a medencze közepének lassú, de folytonos siilye- 
dése alatt keletkeztek egymásután a széltől befelé haladva ; keletkezésűk 
és későbbi kitágulásuk nemcsak hogy erős földrengéseket okozott, hanem 
nagyszerű kitörésekre is nyújtott alkalmat. 
A keleti hasadéit valószínűleg az első korszak alatt és a másod¬ 
kor kezdetén keletkezett, mig a középső és nyugoti a másodkorszak 
vége felé jött létre. 
Ilyen földrengések mai nap is keletkeznek részint ismeretes, részint 
pedig ismeretlen repedéseken ; sőt vannak esetek, midőn földrengéseknek 
megfigyelése addig ismeretlen hasadékok felfedezésére vezetett, miután 
az újabb tanulmányok szerint a bizonyos hasadásokon keletkezett lökések 
ezen hasadékok mentében jobban és intensivebben terjednek mint más 
irányban. 
Tekintsük most a mellékelt térképen (111. táb.) azon területeket, 
melyeken rombolások tényleg előfordultak és lássuk azon okokat, melyek 
szerint a szóban levő földrengés a „t ektonika i“-akhoz volna sorozható. 
Mindenekelőtt ki kell emelnünk azon párhuzamosságot, mely a 
legerősebb megrázkódás zónája és az általunk ismert három eruptív 
kőzetek által kitöltött hasadékok közt létezik. Egy a zónánk hosszten¬ 
gelye irányában húzott vonal feltüntetné azon negyedik repedést, mely 
az Alföld lassú, de folytonos sülyedése által már a harmadkor vége felé 
keletkezett; hogy ez csakugyan úgy van, két ezen vonalba eső hasalt 
előjövetel által igen valószínűvé tétetik. A belinczi és a butyini basalt- 
kúpok tökéletesen zónánk közép vonalába esnek. A butyini basalt-elő- 
jöveitől D-re kissé K-ra fordul zónánk és vele együtt középvonala is és 
egyenesen neki tart a Bek völgyének Szerbiában, hol, miként ismeretes, 
fiatal harmadkori kőzetek (trachytok) fordulnak elő, és hol a mi negye¬ 
dik hasadékunk az ismeretes harmadik forszéi déli folytatásával conver- 
gálva valószínűleg Majdanpek táján egyesül. 
A mi negyedik törszélünk egész kiterjedésében a diluvium és allu- 
