88 
Felvilágosítást nyújtanak azok az egyes képletek, kőzetek elterje¬ 
déséről, látjuk azokon az összefüggést a geológiai tagok viszonyában; 
átnézetesen, sőt a mérték nagyságával arányban — a részletekben is meg¬ 
testesül mintegy előttünk az illető vidék földtani alkotásának képe úgy, 
a hogy azt semmiféle leírás után oly szabatosan és könnyen előállítani 
nem tudnék. Értelmezésükre a szükségeseket a csatolt szinkulcs mondja 
el, az olvasási mód pedig a legegyszerűbb, az egyes színek határai 
egyúttal a képletek, kőzetek határait jelölik. Ennyit mindenki könnyen 
megtudhat a földtani térképek figyelmes megszemléléséből, a többit 
azonban csakis a szakember látja és olvashatja le. 
A földtani térképeknek a gyakorlati élet czéljaira való használ¬ 
hatósága ennélfogva külön készítési módokat igényel. A m. k. földtani 
intézet által kiadott földtani térképeken pl. a technikai és mezőgazda- 
sági viszonyok ugyan lehetőleg tekintetbe véve vannak, de mértékük 
(1: 144,000) sokkal kisebb, hogysem a gyakorlati élet igényeinek meg¬ 
felelnének. Hasznos ásványok előfordulására, a képlettagok települési 
viszonyaira azokból következtetéseket vonhatunk, de ha nem egyedül a 
tudománynak, esetről esetre a bányászatnak leéli szolgálniuk, akkor 
sokkal részletesebbeknek kell lenniük. így is nem kicsinylendő alapot 
nyerhetnek ezekből pl. a kultúrmérnökök, kataszteri becslőbiztosok, 
ha hivatásukat helyesen felfogják. 
Az agronomiai czélokra alkalmas földtani térképek készítését, a 
mint azok Svédországban * készülnek, a Földtani Közlöny 1874. év¬ 
folyamában részletesen előadtam, azért arra utalva szabadjon csak annyit 
megemlítenem, bogy ott földtanilag egyszerű tájakon, hol egyúttal cse¬ 
kélyebb számú népesség lakozik, a földtani fölvételek 1 : 200,000 ará¬ 
nyú térképen elegendő áttekintést nyújtanak ; más vidékeken, a viszo¬ 
nyokhoz mérve I : 100,000 szerint térképeinek ; a normális mérték 
azonban, mely szerint az egész közép Svédország fölvéve van 1 : 50,000. 
Erdmanu ugyanott a fiatalabb képződményeket sokféle alosztályaikkal 
együtt egy 1 : 100,000 méretű térképen úgy állttá elő, hogy azokat a 
talajtan czéljaira már direkte használni lehet. 
Poroszországban a geológiai intézet alapítása óta (1809)— melynek 
czéljaira nagyobb áldozatokkal 1878-ban egy monumentális épületet 
emeltek — a földtant tekintettel a mezőgazdaságra kiváló módon mű¬ 
velik. A nagy német síkföld geológiai fölvétele erélyesen folyik, a szo¬ 
katlan nagy mértékű (1 : 25,000) földtani térképeken, azon szoros össze- 
* Összehasonlításul megemlíthetem, hogy az alig 4.5 millió lakossal biró Svéd¬ 
ország földtani intézetét évenkint 56,000 forinttal javadalmazza, mig hazánkban 15.5 
millió lakos mellett a földtani intézet budgetje 28,000 forintban van megállapítva. 
