101 
nak ; a Nagy-Köves csúcsán szálban levő kőzet amphibolt, nephelint, 
sanidint tartalmaz és phonolithszeriinek mondható. E tévedés tüzetesebb 
helyreigazítását legközelebb dr. Hoímaun ur részéről várhatjuk. 
Ama érdekes eruptív kőzetet, mely ugyanott a vasasi széntelepekbe 
behatott és a kőszénnek részben való kokszosodását előidézte, v. Rath 
szintén megvizsgálta és azt eltávozott diabasnak tartani hajlandó. 
A b á n s á g i érczterület egynéhány eruptív kőzeteinek a szerző 
rövid leírást szentel. Behatóbb vizsgálatban részesült az aranyi begy 
(Hunyadm.) érdekes andesitje, a Pseudobrookit és Szabóit ismeretes lei- 
helye. Koch tanár ur erre vonatkozó tanulmányait szerző minden lénye¬ 
ges pontban megerősíti és egy ásvány előfordulásra t. i. plagioklasnak 
űrökben (sublimatio utján) való képződésére nézve kibővíti azt. 
Nagy á g vidékére vonatkozólag a szerző azon futólagos észle¬ 
leteken kivid, melyeket egy rövid sétáidon tehetett, Inkey B. írásos 
közleményét idézi, mely az ottani trachyt-képlet földtani viselkedését 
általános vonásokkal vázolja. Ehhez csatlakozik egy pár a C s e t r á s 
hegység további folytatására és bányáira vonatkozó jegyzet, melyeket 
ugyanazon levelező szolgáltatott. 
Az erdélyi középmedencze h a r m a d k o r i lerakódásainak ta¬ 
gozását és jellemzését dr. Koch A. tanár szavaival olvassuk. E fe¬ 
lette fontos közlemény egy táblázatos kimutatást tartalmaz, mely az 
erdélyi harmadkori rétegeknek azon tagozását tünteti fel, mely főleg 
dr. Hofman n Károlynak Szilágymegyében és dr. Koch Antalnak 
Kolozsvár vidékén tett kutatásaiból kiderült. Vöm Rath részéről feledé- 
kenységnek vagy hiányos értesülésnek tulajdonitsuk-e azt, hogy eme 
beosztás főszerzőjének, Hofmann K. urnák neve azon közleményben 
nincs, vagy csak úgy mellesleg van említve? A sulim cuique elvének e 
mellőzése annál érthetetlenebb, mivel Hofmann urnák e tárgyról való 
közleménye (1. Földtani Közlöny 1879.) a szóban forgó munka megírá¬ 
sának idejében már a szerző kezénél lehetett. 
Vöm Rath további közleményeiből csak futólag említjük meg a 
k o r o n d i forrás mésztufájának rövid leírását, a kis-bányai, kü¬ 
lönösen a Szecsel völgyből való kőzeteknek tárgyalását, — melyben a 
szerző ezen trachytoknak tartott kőzetek fiatal korát kétségbe vonja, 
végre a rodnai éreztömzsökön tett megfigyeléseit. Fontosabb az, 
hogy a szerző egy, Siissner ur által kapott rodnai gyűjtemény alap¬ 
ján, ama érdekes bányabelység kőzeteiről és ásványairól részletes ada¬ 
tokat közöl. 
/. B. 
Földtani Értesítő. I. évf. 
8 
