X évf. 1880. 
FÖLDTANI KÖZLÖNY 
4. 5. szám. 
ERTEKEZESEK. 
Adatok az Alföld altalajának ismeretéhez. 
A püspölc-laddnyi fúrás. 
Rotli Lajostól. 
(Két táblázattal.) 
(Előadva a magy. földt társ. 1880 . ápril havi szakülésén.) 
A társulat múlt évi máj. 7-én tartott szakülésén volt szerencsém 
P ii s p ö k - L a d á n y vidéke altalajának Összetételére nézve elő leges 
geológiai adatokat közölni, melyeket az onnan eredő és akkoriban ke¬ 
zeimben lévő fúrási anyag megvizsgálásából merítettem. Azóta volt 
alkalmam az átfúrt rétegek természetéről tökéletesebb képet nyerni. 
Z s i g m o n d y Béla mérnök ur ugyanis szives volt, az épen 
letelt télen az egész, a piispök-ladányi fúrásból val(’> anyagot (két láda, 
nagyobbrészt iszapolási próbák) átvizsgálásra, valamint a fúrásról veze¬ 
tett naplókat betekintés végett átengedni, miért is újból csak kedves 
kötelességet teljesítek, a midőn nevezett urnák e helyen őszinte köszö- 
netemet kifejezem. Zsigmondy ur ezen szívességének köszönöm tehát, 
ha most, vizsgálódásaim bevégeztével, azon kellemes helyzetben vagyok, 
hogy tavaly adott ígéretemet, akkori előleges közlésem kiegészítésére 
nézve, beválthatom. 
A püspökladányi I. vagy kísérleti fúrás 1877. évi julius 
havában vette kezdetét és ugyanazon év november végével, midőn a 
88-88 méternyi mélység eléretett, lett beállítva ; a II., sikeresen vég¬ 
hez vitt fú rás t, vagy a tulajdonképi, nagyobb átmérőjű artézi szökő¬ 
kút mélyesztését 1878. április havában kezdték meg és félbeszaka¬ 
dásokkal folytatták, mig 1879. augusztus végén a 209-50 méterrel elért 
mélységben bevégezték. 
A vizsgálásaim nyomán nyert adatokat két táblázatban állítottam 
össze, melyeket itt mellékelve közlök. (IV. és V. Tábla). 
Ha ezen táblázatos összeállításokat áttekintjük, akkor először az 
anyag min ő s é g é r e nézve látjuk, hogy túlnyomókig agyagos, alá¬ 
rendeltebben homokos rétegek lettek itt feltárva. Mindkét fúrásnál körül¬ 
belül a 12. illetőleg 13. méter mélységben lösz féle anyag lép fel. 
Az első jelentékenyebb homok-réteg, mely különben még nem egészen 
tiszta homok, amennyiben közfekvetként homokos agyagot is zár ma¬ 
gába, a II. fúrás 67 —74. méterje közt mutatkozik. A kísérleti fúrásnál 
már 26—42 m. közt, továbbá 86. és 88. m.-nél is látjuk, de az agyag 
Földtani Közi. X. évf. 9 
