122 
mellett egészen alárendelten, a homokot képviselve. Az ez utóbbi (86— 
87*50 m.) mélységből való agyag is egyúttal a legbomokosabb, melyet e 
fúrás szolgáltatott, de még mindig elég tömörnek mondható, hogy mint 
vízhatlan réteg szerepelhessen. 
Mint a II. túrás szelvényéből kivehető, a homok és pedig agya¬ 
gos, csillámos vagy tiszta quarzliomok, vastagabb rétegbe n 
106—132, 149-—154, 158—172, 189—202 m. közti mélységben van 
jelen; 120—126 m. közt agyagot és homokos agyagot, a többi mély¬ 
ségben szintén ezen anyagot mutatja keskeny közrétegekként betelepülve. 
A legalsó, 208—209*50 m. mélységben feltárt réteg igen linóm, csillám¬ 
dús homokból áll, melyben a fúrás végét érte. 
Kemény fehéres, sárgás vagy vörösesbarna, kisebb és nagyobb 
m ész m á r g a-, h o m okos m á r g a- v a g y meszesho m o k k ő- 
gumó kát (concretiókat) mind a két fúrásból való anyagban, Imi nagyobb 
mennyiségben, hol csak gyérebben, találunk a 9. mét.-től kezdve egészen 
le a 88., illetőleg a 209. méterig az egész tömegben elosztva. V a s- 
o x y d b y d r a 11 ó 1 áthatott rozsdaszinü agya g-r észecskék szintén 
mind a két fúrásból való anyag iszapolási maradékában többszörösen 
mutatkoznak, sőt e vastartalom helyenként annyira növekedik, hogy a 
II. fúrás 85—95 m. közti mélységében apró tisztátlan limonit (bab- 
ércz)-szemek kiválva fordulnak elő. Apró qu arzkavics a tömeg¬ 
ben elhintve szintén különféle mélységben lép fel, de mindig csak kévé s 
apró görély vagy csak egyes nagyobb quarzszem, itt-ott szálka is az 
a mi jelen vau. A 108*14 m. mélység (II. fúrás) e mellett egyes apróbb, 
talán a mai Sebes-Körös már régebben létezett völgyéből származó o r- 
t h o k 1 a s-q u a r z-t rach yt-görélyt, mely kőzet e völgyben kép¬ 
viselve van, valamint gördült s z a rukő-s z á lkát is eredményezett. 
Lignit a kísérleti fúrásnál 40*46 m. mélységben mutatkozik leg¬ 
először nyomokban; szintén csak nyomokban vagy pedig darabkák- s 
rostokban látjuk azt 70—80 m. közt, holott 87—88*88 m. mélységben 
számos lignitet és pedig nagyrészt szenesedet! faág-darabokat és darab¬ 
kákat találunk. A II. (véghezvitt) fúrás 36*12 m., 41*88, 113*13 és 
115*08 in. mélységben mutatott fel, de egészben sokkal gyérebben s 
túlnyomólag csak apró, lignit-szálkákat. Látjuk tehát, hogy nem lignit¬ 
té le pp el van itt dolgunk, hanem hogy — s úgy látszik kizárólag 
— csak úszott-fa egyes törzseinek szénné vált részei és részecskéi fek¬ 
szenek előttünk. Apró g y p s z-darabkákat kiválva csakis a kisér- 
leti fúrás mutatott ki és pedig leggyakrabban 13—19 m. közt, t. i 
azon rétegben, mely a löszt helyettesíti, a többi rétegek egészen az 55. 
méterig gyérebben tartalmaznak gypszet. 70*28 méternél szintén még 
egyes darabkát ügyeltem meg az iszapolási maradékban; tovább lefelé 
