132 
Czerovi, D. Kokosu, D. Seliuului-u át húzódó vizválasztóktól Ny-ra 
fekvő része Almás, K-re fekvő része pedig Krajna név alatt is¬ 
meretes. 
Böckh János m. k. főgeolog ur, mint a kinek osztályába tartoz¬ 
tam, a múlt évi földtani felvételek alkalmával azzal a feladattal bízott 
meg engem, hogy az ő felvételi területétől E-ra fekvő Almás-részt, va¬ 
lamint a Krajnát s az ettől K-re eső öböl földtani viszonyait kikutas¬ 
sam, hogy igy felvételi területe azon természetes határt nyerje, melyet 
e neogén korú üledék képez. 
Tulajdonképeni feladatom csak a neogén korú üledék áttanulmá¬ 
nyozása volt ugyan, de mert felvételi területemre a déli kristályospala- 
vonulat egy kis csücske is esik és mert ama lerakódás északi határá¬ 
nak kikutása alkalmával az ott jelenkező kristályos palákkal is, bár 
csak felületesen, megismerkedtem, ezeket is be kell vonni azon néhány, 
jegyzetszerű sorba, melylyel e helyen a felvétel alatt szerzett tapasz¬ 
talataimmal beszámolok. 
Kristályos palák. Mint már emlitém, a neogén korú darabokat 
úgy északról, mint délről kristályos palákból álló hegyek, az egykori 
tenger partjai, határolják, miért is egy északi s egy déli, egymástól 
lényegesen különböző kristályospala vonulatot kell megkülönböztetni. 
Az éjszaki kr is t ály o sp ala-v o n ul a t területemen a Prili- 
pecztőlE-ra lévő Babinet-en veszi kezdetét s folytonos vonulatként a Per- 
vovától K-rc fekvő D. Barbului és T. Popi-u ér véget, azontúl már az öböl 
következvén. A Babinet-en sötétszinii quarzitot észleltem, mely csak¬ 
hamar csillámot vevén fel, a kelcttelé hatalmasan kifejlődött csillám- 
palába megy át, melynek rétegei között a gneiss csak alárendelten 
fordul elő. E csillámpala mindenütt a jelleges „szemes" szövetű s né¬ 
mely rétege aránylag nagy quarz lencséi és nagy gránát tartalma által 
tűnik ki. E quarzlencsék tiszta kristályosodott quarzból állanak s a 
2 dm. hosszúságot is elérik, a gránát pedig, körülbelől 1 cm. nagy 
romb tizenkettősök alakjában, mint behintett esetleges elegyrész for¬ 
dul elő. A Tilva Kriminicsi alatt egy helyt e gránátos csillámpalát 
malomkőnek fejtik. A csillámpala rétegei között előjövő gneissban a 
gránát csak ritkábban s akkor is kis egyénekben fordul elő. Az Uj- 
Borlovéntól E-ra lévő részben aztán a földpát-tartalom mindinkább 
növekszik, a csillámpala már csak ritkábban jelenkezvén s az uralkodó 
szerepet a gneissnek adja át, melynek rétegei között tovább keletre 
gránit-gneiss, sőt Pervova közelében az amphibolitok is jelentkeznek. 
A szóbanforgó vonulat rétegei általában DNy-ra (15—17 h.) 30—40 
fokkal dőlnek. 
A déli k r istály o sp a 1 a-v on u 1 a t b a u, mely a délen oly 
