134 
hogy kristályospalákon törnek át s itt is csak kis helyen jelentkeznek, 
e vidék földtani alkotásában lényegtelen szerepet játszanak. 
E három pont közül kettő az éjszaki kristály pala-vonulat bán, 
még pedig Pattastól E-ra a Néra-völgybeu * és Pervovától NyDNy-ra 
az Ogasu Ilii Wladka árokban, mig a harmadik Lapusnyiseltől DNy-ra 
a Kraku Fieczitól D-re húzódó árokban, a déli vonulat felső gneiss- 
csoportjábau tekszik. 
A gyűjtött kézipéldányok petrogratiai feldolgozását Steru Hugó 
tagtársunk szíveskedett elvállalni. 
Másodkorbeli mész Lapusnyiseltől D re, a Petnikre vivő országút 
mellett a Viru Osoini lejtőjén, egy kis területen, szürke mészkőre akad¬ 
tam, mety nagy valószínűséggel a déli területen előjövő krétakorbeli 
mészkő egy kidobott röge. E mészkőben itt kövületeket nem sikerült 
találni. 
Mediterránkori üledék. Területemen a mediterrán vizek kétféle 
üledékével találkoztam. Az egyik az almás-krajnai tóban képződött s 
édesvízi eredetit, a másik öbölbeli sösvizi eredetre vall. Hogy e 
két különböző viz egykor összefüggött-e, azt ma már nem lehet meg¬ 
határozni, miután ép ott, hol az összefüggés tán megtalálható lenne, a 
krajnai alluvium jelentkezik. 
Az édesvízi képződés, mely a fenutebb vázolt, magas he¬ 
gyeket alkotó, kristályospala-vonulatok közötti medenczét tölti ki, terü¬ 
letemen egy vastag homok lerakódásból áll, alsó részeiben több helyt 
vizes állapotban kék, száraz állapotban pedig hamuszürke szinii homo 
kos márgával. — A homok sárgás szinii quarz-homok s csak kevés 
csillámlemezkét tartalmaz; helyenkint galamb-, egész tyúktojás nagy¬ 
ságú, tulnyomólag quarz-kavics van közbe települve ; másutt pedig, már- 
gás kötőszer közbejötté folytán, körülbelül 1 dm. vastag, lágy homokkő 
illetőleg conglomerat páddá tömörül, mely padok aztán a vízmosások¬ 
ban kiálló falszékeket képezvén, már messziről feltűnő jeléül szolgál¬ 
nak e lerakódásnak. 
A szóbanforgó üledék azonban sokkal tömegesebb, semhogy csa¬ 
pást, dőlést lehetne rajta észlelni s a homokkőpadokat pedig e czélra 
nem merem felhasználni, daczára, hogy — úgy látszik — egy maga¬ 
sabb szintájt jelölnek. 
Szerves maradványt e hatalmas homoklerakódásban csak egy 
helyt, az Uj Borloventől Ek-re fekvő Kraku Czerovi keleti lejtőjén si¬ 
került találni. Itt ugyanis a homokban egy, alig 2 cm. vastag, agya¬ 
gos réteg van, mely növénymaradványokat tartalmaz. Mivel azonban e 
* Ezen előjövetelt Dr U. Schloenbach is említi (Verhandl. d. k. k. geol. R. 
Anst. Jg. 18G9. p. 214), ki e kőzetet trackytnak nézi. 
