135 
réteg a kibúvásnál kasadozott s laza, meghatározásra alkalmas anyagot 
nem sikerült gyűjteni. — S igy saját adataim alapján e lerakódás ko¬ 
rát meg nem határozhatom, hanem kénytelen vagyok Böckh ur észle 
létéire * hivatkozni, ki a tárgyalás alatt lévő vidékekkel DNy-ról 
határos területen petrografiailag e lerakódással teljesen megegyező ho¬ 
mokkal szoros összefüggésben lévő márgákból oly szerves maradványo¬ 
kat gyűjtött, melyek a mediterrán kort kétségtelenné teszik. 
Lapusnyisel táján az édesvizü tó lerakodásnak egy D. Ny-ti 
irányban haladó nyúlványával találkozunk, mely a Krajova patak allu- 
viuma által ma már teljesen elszigetelt részletet képez s mely a déli 
kristályos vonulat két gneiss-övének határán meg-megszakadva egész 
Sumiczáig követhető. E részlet az előbb tárgyalt tóülledéktől eltérőleg 
iparilag értékesíthető kőzetet — barnaszenet — tartalmaz. Lapusuyisel- 
től D-re ugyanis, a Zerlistye nevű vidéken egy kutató akna létezik, 
mely bár nem tárja fel teljesen e lerakódást, annyit azonban világosan 
mutat, hogy itt lefejtésre érdemes szén-előjövetellel van dolgunk. Há¬ 
rom széntelep constatálható itt, melyeket nem ép vastag, vizes állapot¬ 
ban sárga, száraz állapotban pedig fehér márga padok választanak el 
egymástól. 
Az aknában csillámos kék homok alatt, mely felsőbb részeiben 
világos színű, a fedő telep vau, mely 1 *26 m. vastag; ezt a középső te¬ 
leptől 0 48 m. vastag márgapad választja el. A középső széntelepen, 
valamint a következő közfekveten és az alsó széntelepen már nem ha¬ 
tol át az akna, a patak partján azonban igen is constatálható e 
sorrend. A lerakódás alját mállott gneiss képezi ; — szene jóminőségü 
barnaszén, nagyobb lendületű bányászat azonban itt nem fejlődhetik, 
mert egyrészt a szenet tartalmazó üledék kiterjedése csekély, másrészt 
a kellő tőke hiányzik s a szállítás is sok nehézségekbe ütközik.** A 
rétegek itt D-nek (h. 12) 40° dőlnek. 
Ezen előjövetelt Lapusnyiseltől Ny-ra, közvetlenül a helység mel¬ 
lett, a Sumiczára vezető ut alatt is észleltem, itt azonban a rétegek 
csuszamlás folytán igen meg vannak zavarva. 
A nyúlvány vége elszigetelt foltként jelenlcezik Sumiczától 
DDK-re, a Viru Belkoveczului alatt, hol szintén széntartalmu. Ott jár¬ 
tamkor épen tárnát hajtottak, néhány szén gumónál azonban mást nem 
* Földtani közlöny TX. (1879.) évf. 28. 1. 
** Várady Gyula oraviczai bányaesküdt ur e szénbányát illetőleg a követke¬ 
zőket közli velem: „Rumann Rudolfnak és fiának Anináról, barna szénre 8 egyszerű 
bánya mérték (á 45,116 4 □ in.) összesen 300,931„ □ m kiterjedéssel adományozta- 
tott „Rudolf 1 névvel. 11 
