138 
tüttem : A 1 v e o 1 i n a meló d’Orb., Psammobia u n i r a di at a 
Brocc., Venus s ea 1 a r i s Broun, A r c a T uronic a Dub., Pinna 
c f r. B r o c h i i d’Orb., P e c t e n a d u n c u s Eichw., P. L e y t h a j a- 
n us Partsch, P. u. si>., Ostrea cfr. lamellosa Broebi, A nő¬ 
ni i a c o s t a t a Broebi, P y r u 1 a c o n d i ta Brogn., Cerithium cre- 
n a t u m Brocc., X e*n o p h o r a s p., T r o c li u s p a t u 1 u s 
Brocc. E mészkő, különösen a temesvár-orsovai vasút építésénél építési 
czélokra fejtetett, miért is főleg Petnik környékén több kőbányában fel 
van tárva. 
Tovább a fedő felé baladva a mészkőre, bomok által elválasztva, 
márgapalák következnek, melyek a Glob pataktól Ny-ra eső terüleíen 
az öbölbeli lerakódás legmagasabb tagját képezik és melyekből Petnik 
közelében nebány levéllenyomatot sikerült gyűjteni. 
Az öböl azon részében, melyet a múlt évben bejártam, a rétegek 
általában nem épen nagy szög (15—20°) alatt a marttól el, az öböl 
közepe felé dőlnek. 
Diluvium. A begyek és dombok tetején több helyt ökölnyi, fejnyi, 
sőt nagyobb, tulnyomólag quarzhömpölyökkel találkoztam, mint dilu- 
viumkori lerakódással; — mig 
A 1 luvium a patakok mentében mindenütt jelentkezik és külö¬ 
nösen ott, hol a patakok a harmadkon lerakódásba vájták medreket, 
nagyobb kiterjedésnek örvend. Ily kiterjedtebb alluvium Uj-Borlovén 
mellett, hol egy ó-alluvialis lejtfok kiséri, a K raj óva mentében a Kraj- 
nában és a Glob patak völgyében fordul elő. 
A Czibles es Olahlaposbanya vidéké zöídkóandesiljeinek 
új petrographiai vizsgálata. 
Dr. Kocli Antaltól. 
(Előadva a m. földtani társulat szakülésén 1880. évi május hó 5-én.) 
Az említett terület trackyt-családbeli kőzetei az újabb vizsgálati 
módszerek szerint nem lettek még átvizsgálva, azért az erdélyi muzeum 
egylet gyűjteményében levő, Dr. Herbich Ferencz- és Oláhláposbá- 
nyán saját magam által is gyűjtött elég gazdag és igen szép anyagot 
beható vizsgálatnak alávetvén, bátor vagyok az eredményt előadni. 
A mit a Czibles és Olábláposbánya trachytos kőzeteiről eddigelé 
tudtunk, azt nagyobbrészt Hauer és Stacbe „Geologie Siebenbür- 
gens“ munkájában találjuk összeállítva, melyben (a 81. 1.) a Czibles 
uralkodó kőzetei a gránitporphyros zöldkőtracbvt csoportjába vannak 
