13 
sorozva, mig Oláhláposbányáról. és környékéről annak tömör, aphanitos 
változatai vannak kiemelve. A 358. lapon íöl vannak említve Parisok¬ 
nak észleletei, ki a Cziblest a Szaláncza völgyéből megmászta. Szerinte 
a legkeletibb kúpnak tracliytja többnyire világoszöld ampbibol és leve¬ 
les földpát nagy kristályait tartalmazza, melyek könnyen kimállauak, 
mi által a kőzet a felületen likacsossá válik. Ez különben egészen más 
pontok érezhordó trachytjainak tulajdonságaival bir s miként azok, 
gyakran tartalmaz behintett pyvitet. Ezeken kívül vannak aprószemü, 
csaknem tömör változatok is. A Czibles kúpjai mind ilynemű zöldkő- 
tracbytokból állanak s többnyire erősen mállott felülettel bírnak, a mi 
Richthofen br. szerint épen igen jellemző a züldkőtrachytokból álló 
hegyekre nézve. 
Újabb közleményt találunk a Czibles trachytos kőzetéről Tscher- 
mák Min. Mitth. 1872. IV. í. 261. lapján „Andesit vöm Czibles im 
Guttiuer Gebirge im nördl. Siebenbiirgeu“ czím alatt 0. Volknertől. 
Ezen kőzet — írja említett közlő — Tschermák G. igazgató vizsgálata 
szerint a pyroxén andesitekhez tartozik. Tömör, szürkészöld, lapos- 
kagylósan törő alapanyagban nagy plagioklas-1 emezek vannak kiválva, 
melyek közt több ketté van törve, a töredékek egymástól eltávolitva a 
közükbe nyomult alapanyag által. A pyroxéues elegyrész csak aláren¬ 
delten egyes sötétzöld oszlopkákban fordul elő, melyek diallagnak 
bizonyultak. 
Az alapanyagban a földpáton kívül még magnetit és chloritos 
bomlási termények ismerhetők fel. A plagioklas kristályok górcső alatt 
szintén megtámadva látszanak. A kőzet tümöttsége 2 - 773. A kőzet vegyi 
elemzésének eredménye : 
SiO 2 . 
.56-56 
A1 2 0 3 
.21-67 
Fe-0 :1 
.2-41 
FeO 
.2 57 
MuO 
.nyoma 
MgO 
.3T2 
CaO 
.8*52 
Na-0 
.2-53 
KO 
.2-10 
H-0 
.1-14 
CO 3 
.0-37 
100-99 
Az oláhláposbányai zöldkőtrachytokról Hauer és Stache a 362. és 
363. lapon különösen kiemelik, hogy az eocén homokköveket és rnész- 
márgákat az áttörésnél 40—50 lépés távolságig zöld. 
igen kemény és 
10 * 
