145 
silicat, mig a sárgászöld gyapjas festő anyag valami vas-mészsilieat 
lehet, mely az átalakulásnál kiválóit. 
Legérdekesebb mindenesetre amés z m á r g á n a k á t, a 1 a k u- 
1 á s a. A mészmárga nagyrészt kékes vagy sárgászöld, tömött, laposan 
kagylós törésű anyaggá változott, mely helyenkint oly kemény, hogy 
aczéllal szikrát hány, rendesen azonban még karczolható a késsel; só¬ 
savval is jól pezseg. 
Ezen tömör kovasav áthatott kékes mészkövet fehér, nagyszemii 
ealcit erek és fészkek járják át. Ilyen anyagban kisebb-nagyobb kén¬ 
sárga fészkek váltak ki, melyeknek finomszemii — tömör anyaga is 
fehér calcittal át van liatva s azért mindenütt pezseg a nélkül, hogy a 
sárga anyag megváltoznék benne. F. e. habzással barna salakká olvad 
ezen sárga anyag s igy kinézésénél és viselkedésénél fogva is pista- 
zitnak tartható, a mit a górcsői kép is megerősit. Ezen tömör pista - 
zitbau foltonként barnásvörös, kagylós törésű, igen kemény, zsirfényü 
gömbölyödött szemek vannak kiválva, melyek gránátnak bizonyultak. 
Ezeken kivid pyrit is bőven van ezen contact-képződményben el¬ 
hintve. 
Górcső alatt a kékeszöld mészmárga egészen olyan képet mutat, 
mint a fentebb tárgyalt átalakult agyagmárga; a pistazit csizzöldbe 
hajló sárga szemcsék halmazának tűnik fel, melyben a gránát barna* 
sárga kerekded metszetei vaunak ágyazva, mig a köztük levő hézago¬ 
kat fehér iker- és hasadásrovatos ealcit tölti ki. 
A pistazit dichroismus nyomát mutatja, a gránát semmit; polari¬ 
zált tényben a pist. az aggregat-polarizatio tarka szineiben tündöklik, 
inig a gránát sötét marad keresztezett nikólok közt; a calcit-szemcsék 
végre halványabb kékes szinekben polarizálnak. 
Sósavval megcseppentve a csiszolatot, mindenütt élénk pezsgés közt 
föloldódik a ealcit, a pistazit és granat-szemek különválnak s ilyenkor a 
gránát qo 0 alakjának megfelelő szabályos hatszöges metszetek nyo¬ 
mai is feltűnnek. A pyrit szabálytalan szemei rendetlenül vannak el¬ 
szórva — a leirt ásványok közt. Szabad quarzot nem észleltem, hihető¬ 
leg a beszivárgott SiO 2 egész mennyisége kötve lett a pistazitban és 
gránátban. 
Ezen vizsgálatokból határozottan kitűnik tehát, hogy a zöldkő- 
andesittel való érintkezésénél az átalakítási hatás nemcsak kovasav be- 
sziirődésben, hanem uj ásványok (silicatok) képződésében is nyilvánult, 
a mely hatás valószínűleg az ércztartalmu gőzökben vagy oldatokban is 
keresendő, melyek a zöldkőandesitekben föllépő érczteléreket kitöltötték 
s magát az eredeti ampbibol-augitandesitet is módosították. 
Nevezetes az, hogy ezen contactképződés azonos azzal, melyet Kis- 
