178 
mondja R. b. (197. 1.), hogy az ilvai hatalmas eruptív tömeg az eoceu 
hegységből dörzsölési brecciák képezése nélkül kitörvén, abban telérsze- 
riien el van ágazva, de az elzárt kőzetekből nagy tömböket magába 
zár. A többi rodnai trachytokat a zöldkőtrachytok csoportjához sorozza. 
Hauer és Sta che 2 ) Rodna vidékéről már négy trachytfajtát 
különböztetnek meg: 1. fiatalabb quarz-trachytot (vagyis rhyolithot) és 
pedig porczellánnemü alapanyaggal s ide számítják a szent-györgyi 
kőzetet; 2. idősebb quarz-trachytot (dacit) granitoporphyros szövettel, 
ide számítva az Ilva völgyi kőzetet; 3. mint az utóbbinak egy változa¬ 
tát zöldkőszerü, csekély amphibol-tartalmu quarz-trachytot (zöldkő-dacit), 
melyek az erdélyi érczhegység területén kívül csak itt lépnek még föl; 
és 4. granitoporphyros zöldkőtrachytokat, melyek csupán a quarz hiá¬ 
nya által különböznek sok granitoporphyros idősebb quarztrachytoktól s 
Rodna vidékén a legnagyobb szerepet játszók. 
P o s e p n y F. 3 ) szerint a Rodna vidéki trachytok három nagy 
tömeget alkotnak, ezek a Muntiele Górni, a Magúra maré és a Runcul 
s közöttük a két elsőnek főtömegét már Richthofen báró züldkőtracbyt- 
ból állónak találta az ilvai völgy quarztrachytjának kivételével, melyet 
később nevaditnak 4 ) nevezett el. Ezen főtömegek a csillámpala határán az 
eocenrétegekbe vannak ékelve, de egyes előőrseik apróbb tömzsök és 
telérek alakjában a csillámpala hegytömegébe is mesze benyúlnak. Az 
általa gyűjtött kőzeteket Dr. Tschermak G. vizsgálván át, neveze¬ 
tes eredményekre jutott. Ásványos elegyrészeik : a) üveges három haj¬ 
lású földpát, melynek megjelölésére Tschermak a mikrotin szót ajánlja 
szemben az egyhajlásu sanidinnal, b) quarz, c) amphibol, d ) biotit. Eset¬ 
leges elegyrészekül a Djalu Burlenről (Süssner F. bányatiszt ur szerint, 
kinek a lelőhelyekre nézve íelvilágositás végett írtam, ily nevű hegy 
nem existál, de Magúra és Szent-József-Pojana községek közt 1864-ben 
Posepnyvel ő maga gyűjtötte a kérdéses trachytot a Valea Pureasetibau) — 
említ maguetit 0-eket, a Magúra mika trachytjainak repedéseiben vas- 
fénypikkelyeket, üregeiben pedig fennőtt quarz- és fluorit-kristálykákát 
mutatott ki. A térben elkülönült dacitok és andesitek P. szerint az ampái¬ 
ból vagy a biotit tuluralkodása szerint volnának osztályozhatók. Vannak 
kőzetek, melyekben mind a kettő együtt található s akkor nagyon ana¬ 
lógok Breithaupt timazitjával és Cotta banatitjával. A Valea pojeu- 
*) Geologie Siebenbiirgens. Wien, 1863. 
3 ) Die eruptiven Gesteine dér Umgebung von Rodna Verhandlungen dér k. k. 
geol. Reichsanstalt. 1865. XV. B 163. 1. 
4 ) Mittheilung an G. Rose. Zeitschrift d. deutáchen geol. Gesellsch. Bd. 16. 
H. u. S. 610. 
