179 
ben amphibolandesit mellett élesen különválva biotitandesit kevés arnphi- 
bollal fordul elő ; a bányák környékén pedig a biotitandesit uralkodik 
P. szerint. 
Doelter C. 5 ) tanulmánya szerint Rodna öszes trachytos 
kőzetei andesitekbez tartoznak és pedig részben amphibol, részben biotit- 
audesitek s nagyobb részük quarzmentes. Quarztartalmú amphibolandesit 
Magúra és Szt. József közt a Magúra mica nevii kúpocskának kőzete. 
Quarztartalmú biotitandesitek Szt. Györgynél, a Cormaja pataknak a 
Szamosba szakadásánál és a Yal Magura-völgynek a Cormaja-völgybe 
való nyílásánál találtattak. Az Ilva völgyi quarzandesitet a granitopor- 
phyros dacitok változatához sorozza s az öszetételében szereplő ásvá¬ 
nyok közt még apatitot \s említ, alapanyagát pedig tökéletesen mikro¬ 
kristályosnak találta. 
Ugyancsak Doelter C. 6 ) egy későbbi közleményében a Zirkel 
által felállított propylit különálló trachytfaj támogatására a Rodna 
vidéki kőzeteket is újból átvizsgálja és azt tartja, hogy némely pél¬ 
dányok valódi propylitek (Zirkel jellegzése értelmében), mig mások 
inkább az andesit felé hajlanak, anélkül azonban, hogy ezen typusok 
akármelyiké is tisztán képviselve volna (13. 1.) A Yale vinulujból quarz¬ 
tartalmú ampbibolandesitet ir le igen kevés biotittal; Szt.-Györgyről és 
a Cormaja völgyből való) egy-egy kőzetet valódi propylitnek tart; az 
llva völgyi quarzandesitet maga Zirkel vallja annak, kinek a példány¬ 
ból küldött volt, végre egy Izvór völgyi amphibolandesit alapanyaga 
is egészen kristályos, de mégis nehezen állítható a propylitekhez. 
(14—15. 1.) 
Végre G. vöm Ratk tanár 1879 ben 7 * * ) a Rodna vidéki trachy- 
tokra vonatkozólag, egy Süssnertől kapott gyűjtemény alapján a követ¬ 
kezőket írja. Először is 13 „Rodna 14 lelőbelylyel megjelölt tracbytvál- 
tozatok, melyek az érezteleppel semmiféle öszeköttetésben nincsenek, 
andesitek és pedig a legváltozatosabbak és legszebbek, a melyek álta¬ 
lában észleltettek. Feltűnő bennük az üde, egész 15 mm. nagy plagio- 
klas, melynek kristályai az alapanyagból gyönyörűen kiválanak. A 
rodnai andesitek színe majd sötét, majd világos, néha bő zöld csillámtól 
szép zöldesszürke. A szövet majd öreg, majd apróporpbyros, néha csak- 
5 ) Zűr Kenntniss dér quarzführenden Andesite in Siebenbürgen und Ungarn. 
Mineral. Mitth. ges. v. G. Tschermak. 1873 p. 51—105. 
tí ) Ueber das Vorkommen von Propylit und Andesit in Siebenbürgen. Tscher¬ 
mak : Min. u. Petrogr. Mitth. 1879 I. H. p. 13 —15. 
7 ) Reisebericht über einige Theile des österr. ungar. Staates. Sitz.-Berichte dér 
niederrhein. Gesellsch. f. Natúr- u. Heilkunde in Bonn. Sitz vöm 7. Juli 1879. Separ - 
Abdr. pag. 139—141. 
13* 
