180 
nem szemcsésnek látszó. Kiepenkeuer elemezése szerint az üde plagioklas 
kristályok összetétele: 
SiO 2 . . . 58.51 CaO .11.54 
A1 ? 0 3 . . . 24.55 Na 2 0 (és K 2 0) . . 9.46 
Öszesen 104*06 
A tetemes fölösleg daczára, mely valószínűleg a mészre esik, alig 
szenved kétséget, hogy a megvizsgált plagioklas andesin. Néha a pla¬ 
gioklas világos húsveres szinti. AmpIliből többé-kevésbé gyakori, néha 
1 cm hosszú, szép fénylő fekete oszlopokban. A megvizsgált kőzetek 
legnagyobb része tetemes biotit-tartalom által tűnik ki és pedig látszó 
batszöges oszlopkák (egész 5 mm. hoszak) alakjában. Magnetit és apatit 
sem hiányzanak. Apró üregekben és likacsokban nem ritkán apró 
(1 — 2 mm) mész-skalenoederek ülnek, többnyire vasockerrel bevonva. 
Csak egyszer észleltetett egy 3 mm. átmérőjű, gömbölvödött, zöldes 
csillám által bevont granatszem. Quarz igen ritkásan el van szórva egy 
kőzetben (az Amália útról), mely nagy, üde plagioklasok és igen sűrít 
zöld biotit-oszlopkák által is feltűnik. Egy piros, erősen áttetsző, gyé¬ 
mántfényű, x / 2 mm.-nyi beunőtt oszlopos kristályka egyelőre nem volt 
meghatározható. A „Mészégető kőbánya", a „Ferdinánd“ és az „Iszapoló 
ház“ lelőhelyekről való 6 példány előrehaladt mállási fok daczára ha¬ 
sonló andesiteknek látszanak. Az alapanyag részben kaolinizálódva, a 
biotit zöld cliloritos anyaggá átalakulva van, részben egészen meghal¬ 
ványodott apró pyritszemcsék jelenléte bizonyítja, hogy ezen példányok 
némelyike az ércztelepekbez közeli viszonyban áll. 
Az ércztelepből, névleg az „Új Nepomuk" és a „Zappeter" tár¬ 
nákból nevezetes breccia-képződéseket vizsgált vöm Katii. Igen elválto¬ 
zott dacitos kőzet sok zöldesfehér biotit-oszloppal és quarzszemcsékkel, 
csillámpala-darabokat zár magába. Ezen breccia, melyben elegyrész gya¬ 
nánt Hauer és Stacbe szerint mészkőtöredékek is előfordulnak, a Bényesi 
bánya területén belül két részre osztott egy nagy tömzsöt alkotnak, 
mely az ércztömeget településében megzav rta. 
Ezek után áttérhetek saját vizsgálataim eredményeinek rövid is¬ 
mertetésére, szívesen kiemelve, hogy a gazdag anyag előkészítésénél és 
földolgozásánál assistensem, Dl*. P r i m i c s Gr y ö rgy ur, buzgón közre¬ 
működött. 
A vidék öszes trachyt családhoz tartozó kőzetei átalában csakugyan 
két nagy csoportba, a quarzandesitek (dacitok) és az a n d e s i t e k 
csoportjába oszthatók, melyeken belül a további alosztályozás az ásvá¬ 
nyos öszetétel, a módosulás állapotai és egészen alárendelten a szövet 
