185 
gé'ylyel is, továbbá magnetit zárványokban dús, világos sárgás augit- 
metszetek kisebb nienyiségben, sok magnetitszemcse és 0-metszet, végre 
nehány biotit foszlány is láthatók kiválóit elegyrészek gyanánt. E lelő¬ 
helynek kőzete tehát átmenetet képez már a zöldköves módosulatba. 
Tömöttsége 2.72. 
Dr. Herbichtől gyűjtve Izvór völgye általános jelzéssel van 
nehány példányunk egészen hasonló külsejű kőzetből, mely górcső alatt 
is hasonló képet ad, csakhogy az amphibol itt alig mutat még változást, 
zöldes sárgabarna szinü, erősen dichroistikus, éles hasadási irányokkal 
és sötét szegélyzet nyomaival bír. 
B 3 a) B i o t i t-a m p h i b o 1-a n d e s i t meglehetőse n n o r m á I 
állapotban. 
Ide sorolható három pontnak kőzete. 
1-ször egy dr. Herbich által a Cormája völgyben gyűjtött 
kőzet öregporphyros szövettel, melynek sötétes hamuszürke vagy máj- 
barnába hajló alapanyagában közepes és nagy tejfehér plagioklas kris¬ 
tályok ritkásan, apró fénylő, fekete biotit hatszögü levélkéi sűrűn, végre 
zöldes fekete, kevésbé fénylő amphibol oszlopkák ritkábban vannak 
kiválva. Górcső alatt az alapanyag apró plagioklas kristálykák mozaik¬ 
jának tűnik fel észrevehető üveges básis nélkül; a fűzöld amphibol sötét 
szegélylyel eléggé normál állapotban van még; a valamivel kisebb számú 
nagy biotitmetszetek sok nagy magnetit zárványokkal bírnak. 
2- szor. A Csóró j-h egy kőzete, melyet Süssner gyűjtött, szintén 
öregporphyros, melynek hamuszürke alapanyagában nagy tejfehér pla- 
gioklas-kristá'yok és barnászöld biotit-oszlopkák és pikkelyek tűnnek 
csupán fül. Górcső alatt az alapanyag finomszerü mikrofelsitnek látszik, 
apolár üvegnek nyomaival s ebben a nagy biotit-metszeteken kivüi 
apróbb zöld ampbibolok, igen apró magnetit szemcsék, szép nagy pla¬ 
gioklas metszetek vékony sűrű ikersávval, végre egy két parányi viz- 
tiszta quarzszem is látható. 
3- szor. A T y á b u d e brec zeni nevű helynek kőzete külsőre 
nézve egészen azonos az előbbivel, de tompackbarna biotit és mállottabb 
állapot miatt alapanyaga fakóbb. Górcső alatt is hasonló képet mutat, 
de a parányi quarz-szemcsék gyakrabban jelentkeznek. 
Mint a bárom pont kőzetének földpátja Szabó lángelemzési mód¬ 
szere szerint vizsgáltatván, andesin felé hajló oligoklas gyanánt visel¬ 
kedett. A kőzet alapanyaga kissé nehezebben olvadt s kevesebb alkali- 
batást tüntetett fel. 
Az elmondottaknál fogva látható, hogy ezen három pontnak kőzete 
