Roth Lajos. 
Földi. Iüd. X. évf. 1SS0. 
IV. Tábla. 
A Püspök-Ladányon átfúrt rétegek sorozata. 
(Reihenfolge dér bei Püspök-Ladány du r eh s un k e n e n Schichten.) 
Kísérleti fúrás. — (Versuchsbohruug.) 
Árét 
egek 
megnyitásá¬ 
nak 
vastagsága 
Az anyag minősége. 
Szerves mara 
d v á n y o k. 
mélysége j 
Beschaffenheit des Materials. 
Organische 
Reste 
Mtr. ! Cm. | 
Mtr. j Cm. 
Vasúti feltültés. — Eisenbalm-Aufschüttung. 
Televényföld. — Ackerkrume. 
Barnássárga, tömör, szívós, részben repedezett, kissé 
homokos és meszes képlékeny agyag, kivált egyes 
apró gypsdarabkával; egyes apró quarzgörély. 
Briiunl. gelber, compacter, züher, z. T. rissiger, m. 
nig sandiger und kalkiger plastischer Tkon mit 
ausgeschiedenen einzelnen Gypspartikelchen; einz 
kleine Quarzgerölle. 
Világosabb barnássárga, homokos, meszes agyag 
finom csillámmal, lössféle anyag; apró gypsdarab- 
kák és márga gumók. 
Mehr hellbriiunl. gelber, sandig-kalkiger Tkon m. 
fein verteiltem Glimmer, an barién Lösz erinnernd ; 
Gypspartikel u. Hergel. Concret. 
Barnássárga, tömör, kissé meszes, zsíros, nem homo¬ 
kos agyag; kevés apró gyps- és quarzdarabka, 
mészmárga-gumók. — Briiunl. gelber, compacter, 
etw. kalkiger, speckiger, nicht sandiger Tegel; 
wenig Gypspartikel u. Quarz-Geröllstiickclien, 
Knlkmergel-Concretionen. 
Sdrga, homokos agyag , fiuom csillámos homok és 
kevés apró quarz-kavicscsal, egyes gypsdarab- 
kák. — Gelber, saiul. Ikon m. feinem glimmg. 
Saud und wenig Quarz-Geröllstückchen; einz. 
Gypspartikel. 
Szürke homokos agyag finom csillámos homokkal , itt- 
ott egy gypsdarabka; az agyag mésztartalmú 
vagy mésztől majdnem ment. — Grauer sandiger 
Tegel m. feinem Glimmersand, ganz vereinz. Gyps 
partikel; Tegel kaikig oder fást kalkfrei. 
40 46 M nél Lignit nyoma. — Bei 40-46 M. Spu- 
ren v. Lignit. 
Sárgdsszürke, rozsdaszinü foltokkal ellátott, egészben 
kevéssé homokos, stírfí, szilárd agyag , magába 
zárt kémén}' mészmárga-gumókkal (coucretiókkal); 
alapanyag tübbé-kevésbé mésztartalmú ; lignit 
nyoma, itt-ott egy gypsdarabka. — Gelbgruuer,' 
rostbraun gefleckhr , im Ganzén wenig sandiger, 
dichter, harter Tegel, mit eingeschloss. harten 
Kalkmergcl-Knollen (Concret.); Grundmasse rnehr- 
weniger kalkhiilt; Lignitspur, hie und dacin 
Gypspartikelchen. 
Szürke, kéréssé homokos, mésztartalmú, tömör, zsíros 
agyag, márga-gumókkal és kevés apró quarz- 
kavicscsal. — Grauer, ménig sandiger kalkhiilt., 
compacter, féttér Tegel, mit Mergel-Knollen u. 
einz. kleinen Quarzgeröllen. 
ditétebl , inkább sárgássziirke, homokosabb, 
Etw. dunklérer, mehr gél hl. 
Kissé 
mésztart. agyag. — naw. uuniciert 
grauer u. sandiger, kalkhiilt. Tagéi, 
dér Schichten 
Kevésbé mésztart. cgyuemii agyag, csillámos homok¬ 
kal; egyes apró quarzgörély ; 70 ‘28 M. nél még 
egyes gypsdarabka. — Wenigcr kalkhiilt. horno- 
gener Tegel, m. glimmerig. Sund; einz. kleine 
Quarzgerölle; bei 70-28 M. noch einz. Gyps¬ 
partikel. 
Inkább repedezett, kevésbé képlékeny, mésztart. agyag, 
durvább és finomabb, nem csilldmdús h unokkal ■ 
lignitdarabkák és rostok, vagy annak csak nyoma. 
Mehr rissiger, iveniger plastischer, kalkhiilt. 
Tkon, m. gröberein und feinerem, nicht glimmer- 
reirhem ’Sand ; Lignit-Bröckchcn und Fasern oder 
nur Spuren. 
Féketésszürkc, zsíros, szilárd agyag, kevésbé mész 
tartalmú, vagy mésztől csaknem ment alapanyag¬ 
gal; 70'74 Mct.-ig lignit nyoma. — Schmürzlich- 
grauer, fetter, harter Tegel m. wenigcr kalkhiilt. 
od. nahezu kalkfreier Grundmasse ; bis 70 ■ 71 M. 
Lignitspuren. 
Világosabb- inkább sárgásszürke, meszes, kissé homokos 
agyag. — Uellerer, mehr gelbl. grauer, kalkiger, 
wenig sandiger Thon. 
7-77 M. Tlonorbis sp. (corncus Linné sp. jnv. ?) 
9 32 M. ? JBelix sp., egysz. közp! Bythinia-fedők, (eillf. COIV 
Byth.-Dcckel) 
11 39 M. Egysz. közp. Bythin.-fedők. (einf. conc. Byth.- Deckel) 
16-53 M. Bythinia-fedők. (Deckel). 
19-00 Planorbis cf. cornu Ehrenbg., Planorbis sp. (rotuildatus Poir ?i, 
Valvata cf. dejn-cssa C. Pfeiff. jav., Pisidiim sp. (amuicuin Miill. 
sp ?), Bythinia (tentaculata I sp.) fedői, (Deckel), Limneus 
truncatidus Miill. sp., juv., Valvata cf. nalicina Menlcc juv. 
20 72 M. Bythinia tentaculata L. sp. fedői, Planorbis sp. (sima 
és éllel ellátott tekervénv töreti.) Byth lent. (Peckel), Plán. 
sp. (glatte u. gckieltc Windungsbruchst.), Ilelix sp. (töred., 
Bruchst.) 
24-57 M. Byth. (tent.) fedői (Deckel.) 
32 93 M. 1Félix sp., Planorbis sp., Pisidium sp. (?) töred. (Bruchst.) 
34‘85 M. Sphaerium cf. solidum Normand s/i. (töred., Bruchst.) 
37- 75 M. ? Pisidium sp , Planorbis sp (töred. Bruchst.) 
40-46 M. Unió sp., Vivipara sp., Planorbis sp , (apró töred. 
Bruchst.), lithoglyphus nalicoides Fér. sp., Bythin. (tenlac.) fedői 
(Deckel . Lithoglyphus fuscus Kiégi , Valvata sp (homalogyra 
Brus ?) Mclanopsis cf. acicularit Fér. .juv., ? Mclanopsis costata 
Fér. var. abbreviata Brns., Pisiilium amnicum Miill, sp., Sphae¬ 
rium cf. solidum Norm. sp. 
42-00 M. Unió sp. Lithoglyphus fuscus Kiégi. Valvata sp., (piscinaÜS 
Miill. sp. jllV.?) Bythoglyphus nalicoides Fér. sp., Mclanopsis sp. 
(Visianiana Brus.?) Bythinia (tentac. L. sp.) fedői (Deckel.) 
13 ’>7 M. Unit> s/i., Planorbis sp., Lithuglypbus sp. tör. Bruchst 
? Sphaerium cf. solidum Norm. sp., Bythinia fedői (Deckel), 
Ferit ina serratilinea Kiégi., Sucinca oblnnga J)rap., 
44 76 M Unió sp., Melanopsis sp., Bythin. fedők íDeckel), Litho- 
glynhiis fuscus Kiégi., Lithogl. nalicoides P'ér. sp., Valvata Sitlekiana 
Brus, limneus sp., (tnmcaínjiis Miill. sp ?) 
í j-71 M. Byth. (tent.) fedői (Deckel), Unió sp., Pisidium sp., (rugo- 
sum Neum.) ? 
46-57 M. Planorbis spirorbis Linné sp., Byth.-fedők (Deckel), Val¬ 
vata cf. Sulekiana Brus. 
52-82 M. Byth. (lent.) fedői, Arvirola (Jlypndaeus) amphibius T.. sp .? 
felső metszőfog-töredéke, (Bruchst. ei. oSeren Nagezalmes) 
55 65 M. Lithoglyphus fuscus Kiégi., Unió sp. darabkák ' Bruchst.) 
59 86 M. Bythinia-fedők, (Deckel), Unió sp apró tör. 'Bruchst.) | 
63’47 M. Planorbis sp, Pisidium n. sp. cf. supinum (A. Schmidt) 
Neum. 
zalm). 
Valamivel világosabb- inkább szürke színű, mésztart. 
homokos agyag, finom, szürke, csillámos homok ŐS 
agyagos homok ; sok lignitdarabkíi és darab. — 
Noch etic. hellerer mehr grauer, kalkhiilt., sandiger 
Tkon, feiuer, graner Glimmersand u. tkon. Bánd ; 
zahlreiche Lignit-Stiickchen u. Stiicke. 
64 60 M. Pisidium nigosum Neum. 
66-57 M. Arvicola arva/is ? alsó metszőfoga (unterer 
Lithoglyphus sp (fuSCllS Zitígl.?) 
67 64 M. Bythinia (tent.) fedője (Deckel), Melanopsis sp. (Visia 
niana Brus. juv.?) 
70 28 M. Planoi bis sp , Unió 
Pisidium Clessini Neum. 
s/i.. Bythin. (tent.) fedője (Deckel), 
73-57 M. Pisidium amnicum Mull. sp. juv., Unió sp. 
>‘87 M. Melanopsis acicularis Fér. sp v. minői-, Lithoglyphus sp., 
Unió atavus P«mt7t-jelleg(i sima Unió héjtöredékek, (Schalcn- 
bruchstiicke ei. glatten Unió v Typus des Unió atavus Partsch.) 
'' 77 M Egy kis rágcsáló alsó metszőfog töredéke, (Bruch- 
stiiek ei. untercn Nagezalmes ei kleinen Nagers.) 
78’91 M. Több .Bythinia tentaculata L. s/>., egy Byth. labiata 
Neum. fedője. (Mchrere Deckel v. B. tent., einer v. B. labiata 
Neum). 
80- 72 M. Byth. tent fedői iDcckel), egy kis rágcsáló metszőfog 
töredéke (Nagczaliii-Bruclistiick ei. kleinen Nagers). 
Vi,■ipara /Neumayri Brus.) középalak, 1. Neumayr u. Paul: Colig. 
' " \Suessi A r cum. j (Mittelform). u Falud.-schicliten 81a- 
vonicns T. IV. 4. ábra, (4. Fig). 
87 M. Unió atavus Partsch jellegű sima tinío-héjtüredékek, (Bruchst. 
-ei - glatten Unió v.- Typus de* ntarue—Partsch.) Vivipara 
Neumayri Brus , Lithoglyphus s/).. Valvata sp. (piscinaiis Miill.?), 
Bythinia tent. fedők , (Deckel ) 
88.83 M. Unió s/i. (atavus Partsch?), Valvata piscinaiis MiHl, sp. 
