Roth- Lajos. 
Föhlt. Közi. X. évf. 1880 
V. Líbia. A. 
A Püspök-Ladányon átfúrt rétegek sorozata. 
(Reihenfolge dér bei Püspök-Ladány durchsunkenen Schichten.) 
II (véghezvitt) fúrás. — II. (zu Eude geführte) Bohrnng. 
A 
rétege 
k 
megnyitásá¬ 
nak 
mélysége 
vastagsága 
Az anyag minősége. 
Beschaffenheit des Materials. 
Szerves ma 
radványok 
Mtr. 
Cm. 
Mtr. 
Cm. 
1_ 
4 
20 
4 
20 
Vasúti feltöltés. — Eiscubalin-Aufscliüttiing. 
-t'20 M. gyökérszálacskák (Wurzpltasercben.) 
G 
25 
2 
05 
! Piszkos-sötétszürke, tisztátlan agyag; ( televéngflild.) 
Schmutzig duukclgrauer, unreiner Thon ; Ack-er- 
krume.) 
11 
85 
5 
GO 
Barnássárga, kevéssé mésztartalmú, repedezett s kissé 
morzsás, száraz agyag, — Briiuul. gclber, maiig 
kalkbiilt, rissiger n. etwas bröckliger, m agerer 
Tkon. 
9-72 M. ? Pisidinm sp., Bythinia {lent.), fedői (Deckel). 
ll-So Bythxnxa (lent.), fedői (Deckel), Limneus truncatulus Mull. s». 
20 
73 
8 
88 
búrga, csillámos-liomokos, mésztart. «g>jag, (jöszféle 
anyag, t. i. tömörebb lösz) ; repedezett vagy szívós 
és kevéssé homokos, meglehetősen képlékeny 
agyag, kemény mészmárga-coúcrctiók. — Oelber, 
glimmg.-saudiger.kalklialt Tkon (Löszartí Materiül, 
u. zw. compacterer Lösz) ; rissiger oder ziiher, u. 
"'énig sandiger, zieuilich plast. Thon, harte 
Kalkmergel-Concrctionen. (Löszkindl). 
29 
G2 
8 
89 
Barndssárga, mészdús és sárgásszürke, kevésbé mésztar¬ 
talmú, tömegében egynemű, kissé homokos és repe¬ 
dezett agyag, mészmárga-gumókkal. — Brüunlich- 
gelber, kalkreicher U. gelblickgrauer. kalkannerer, 
in s. Massc homogener, etwas sandiger und ris¬ 
siger Ikon m. Kalkmergel-Concrétionen. 
40 
08 
10 
4G 
Szürke vagy sárgásszürke, csillámos-Zionio/ios, inősz- 
tar’t. vagy mésztől csaknem ment agyag ; 36-12 
M.-nél egyes lignit-szálka. — (Iránéi- bis gelbl. 
grauer, giimmg,-sa)tt%er, kalkbiilt. oder nahezu 
kalkfreier Tkon (Tegcl); bei 36T.2 M. einz. 
Lighit-Splitter. 
30-12 M. l'nio sp. (töred. Bniclist!), Bythinia (tent.) fedői (Deckel), 
Mclanopiis sp. Lithoglyphus fuscus Zicyl., Valvatu sp. (Slile- 
kiana Brus. ?), Pisidium amnicum Mull. sp., Pis. cfi. Clessini 
Ncum. 
50 
94 
10 
80 
Kékessziirke, vörösessárga melyekkel és csikókkal ellátott, 
valamint sötélebbsziirke és barnissdrga, kevéssé ho¬ 
mokos, tömör, zsíros agyag, többé kevésbé mész¬ 
tart, ; 41-88 M.-nél apró lignitszálkák. Biliül - 
grauer, röthlickyelb gefleckter und gestreifler , SO'vie 
mehr dunkelgraucr u. brüunlichgelber, ménig sandi¬ 
ger, compacter, tettei- Tegcl, mchr weniger kalk- 
hiilt. ; bei 41-S8 M. Lignit Splitterchen. 
■11-88 M. ['nio sp., f Vivipara sp., számos nagyobb és kisebb 
Bythinia- fedő, (zalilr. gröis. und kleinere Byth -Peckel), 
I.ythoylyphus fuscus Kiégi., Valvata piscinalis Miill sp., 1'. 
depressa C. PJeiff.. I". Sulekxana Brus., Planorbis sp., Melanop 
sis cf. acicttlaris Fér. jav., Mel. ej. praerosa Linné sp. juv., 
Pisidium amnicum Miill. s/i,, Pis. sp. (Clessini Neum.?) 
43-37 M. Bythinia lent és B. sp , fedői, (Deckel). 
57 
47 
G 
53 
Barnássárga és kékessziirke, tömör, szívós, magába 
zárt méazmdrgu-gumók folytán többé-kevésbé re¬ 
pedezett, itt-ott kissé homokos agyag. - Briiuul - 
gelber und bliiul.-grauer, compacter, ziiher, durch 
eingescldosseue Kalhmergél - Concnetioncn melii - 
weniger rissiger, liie u. da etwas sandiger Teyel. 
50-99 M. Bythinia tentac. L. sp.. 
fedői, (Deckel). 
J- 
eckel), Cgpris sp. 
68 
85 
11 
38 
Valamivel sötélebbsziirke, többé-kevésbé homokos, mész- 
tart., egynemű agyag, és linóm, szürke, többé- 
kevésbé csillámdús, agyagos homok egyes íuárga- 
gumóval. — Etwas uiclir dunliélyrauer, mclir- 
weniger sandiger, kalkbiilt., homogener Tegcl , u. 
fciner, grauer, inehr-weniger glimmcrfiilir. thon 
Saudj m. einz. Mergel-Coucretioneu 
- 
00.19 M. Valvata depressa ('. Pf, 
63-12 M. Bythinia tent. fedője, (D 
74 
40 
■« 
55 
Hamuszürlc, homokos, mésztart. agyag , és finom, 
szürke, nem sok csillámot tart. agyagos quarz/w 
mok. — Aschgrauer, ■/,. stark sandiger, kalkbiilt. 
Tkon, h. feiner. grauer, etwas yliiim. ami. thon. 
Quarzíand. 
69- 34 M. Cgpris sp. 
701 G M. ? Succinca sp. 
70- 98 M. Bythinia .*/>. (apró faj, kleine Art). 
71- VI M Pisidium cf acijualc, Neum. juv. 
78 
33 
3 
93 
Kékessziirke, kissé homokos, tömör, mésztart. agyag 
apró múrgaguiuókkal Bitiül, grauer etwas sandiger 
eom))acter, kalkigcr Teyel mit kleinen Mergel- 
Brocken. 
76-47 M, Unió. Vivipara , Lithoglyphus sp. töredékei (Bruclist.), 
Bythinia fedők (Deckel), Valvata Stdekiana Brus. juv., Plán- 
"ih IS s/l., „Jf. I rfinssil vanini « A inni.; Xrritina transn rialu 
Zi'-il. i 'Inna * r . magja i Frin-ht). 77 '>l M. liyihinia lent. fedők 
(Deckel). 
85 
61 
7 
28 
Sötét- vagy feketéssziirke. miiszldl majdnem ment, tö¬ 
mör, szívós, magába zárt mésziuárgaguinók folytán 
repedezett és morzsás agyag. — Bulikéi- bis 
schwürzl.-grauer, fást kalkfreier , compacter, ziiher, 
durch eingeschloss. Kalkmcrgcl-Concret. rissiger 
u. brückeludcr Teyel. 
79 15 M. Unió sp. (atavilS Parfacll?) Planorbis sp., Lithoglyphus 
juscus Zicyl., I, nalicoides Fér. sp., Bythinia lentaculala Linné 
s/i. és Bythinia labiala Neum. fedői, (Deckel), Limneus sp. 
juv., Neritina transversalis Ziegh, (tör., Bruclist.), Vah-ala ho- 
tnalogyra Brus., Melanopsis acicttlaris Fér., et 31. ácic. F. juv. 
81-76 M. Unió sp., Lithoglyphus fuscus Zieyl. 
90 
51 
4 
90 
Világosszürke, kissé homokos agyag, UlárgU- és llOlU. 
márga-gumókkal; apró limonit (babércz)-szemck. 
Lichtgrauer, etwas sandiger Teyel mit Mergel u. 
sand. Mergcl-Cöuci'ctioneu, u Limonit (Bohnerz)- 
Eüinchen. 
95 
31 
4 
80 
Kélrcs, szilárd agyag, számos nagyobb uiárga és hóm. 
márga-coucretiókkal; apró babórcz-szemek. — 
Biliül , luirter Teyel mit zahlrcicheu, grösseren 
Mérgei und sand. Mergcl-Concretionen ; Bohnerz- 
Körnehen. 
9-1-26 M. Byth in tent. fedői (Deckel), Succinca s,,., (kőmagtöred., 
Steinkoril-Bruchst), /fcli.r hi.yiida [,inné, var. minői-, Papa 
pygmaca Drap , Papa sp. (lllUSCÓriim I,. 8)).?) Papa sp , (colu- 
inella Mart.?), egy kis rágcsáló metszőfog-töredéke (Nagczalin- 
Briichst ei. ki Nagcrs). 
lm) 
37 
* 
UG 
Kékéitzürice és barnássárga, tömör, zsíros, kissé ho¬ 
mokos agyag, kivált apróbb mészmárga-gmnók- 
kal; egyes quarz-görély. — BUiulichgraucr und 
brlinnlichqelber, compacter, fetter, etwas sandiger 
Trgel mit ansgeschicd. kleiueren Kalkmcrgel- 
Concretioneu; einz. Quarz-Gerölle. 
96- 67 M. Nagyobb és kisebb Bythinia-fedők, (gröss. n. kleinere 
Bythin Deckel), Planorbis spirorbis Linné sp. (v miliői’) 
97- 23 M. Unió sp., Bythinia tent. fedői (Deckel) 
101- 49 M. Pisidium sp , Bythin. fedő ( Deckel), Valvata homaloyyra 
104_ 
79 
4 
42 
Sötét -ziildesszürke, csaknem mészmentes, tömör, képlé¬ 
keny vagy csillámos homokos agyag. - Dmikel- 
griinl -grauer, fást kalkfreier , compacter, plast. 
od. glimmg.-snndíi/er Thon. 
s/1 töred. Bruclist, Lithoglyphus fuscus Zieyl , Valvata sp. 
iSulekiana Brus.?), Bythin. tent. fedői (Deckel), 
Bythinia labiata NeuniA törött fedője. 
Vivipara sp. / gebrocb. Deckel. 
10G 
53 
1 
74 
Kékessziirke. tömör, zsíros vagy homokos agyag, márga 
és homokkő-gumókkal. — Blüulichgrauer, com¬ 
pacter, fetter oder sandiger Teyel, m. Mérgei 11. 
Sandstein-Coucretionen. 
132 
1 « 
90 
Túlnyomólag homok, és pedig: szürke, finomabb, csil- 
láintartalinii, vagy duruábbszemü, kevés csillámot 
tart. tiszta guarzhomok. alárendelten 120—12G M. 
közt honi. agyag ŐS agyag; kisebb ŐS nagyobb 
uiárgu-gumók, gyérebben apró quarz- és egyes 
trachyt-görélyek. valamint gördült szarukö-szál- 
kák: 113-13 és 115-08 M.-nél egyes apró lignit- 
i szálku. Vorberi-schend Sand, u. zw. grauer, feine- 
rcr, glimmerflllir. oder gröbercr, wenig glimmer- 
liiilt., reiner Quarzsand, untergeordnet. (zwischen 
120—126 M.) iand. Tegel und Teyel ; kleine und 
grössere Mergel-Concret., seltener kleine Quarz- 
i u. einz. Trachyt-Gerölle, sowie abgerollte Horn- 
stein-Splitter: bei 113-13 u. 115 08 M. einz. kleine 
Lignit9plitter. 
103-14 M Neritina straguleita 3fiihU , Valvata sp. (Slllckiana Brus.?), 
Ilanorhis sp. (corneus L. sp. ?), 
Bythinia labiata Neum. \ fedői, Unió sp. (Sluri, Iliimé), 
n lentaculala Linné sp ./ Deckel, Lithoglyphus ej. fusc. 
Ziegl. 
Melanopsis acicularis Fér. v. mxnor. 
Vivipara S&eumayri Brus.) közép alak )Neum u. Paul: „Colig- 
ISuessi Neum. < Mittelform ni. Palud scbiclit Slav.“ 
T IV , 4. áb (Fig. 4) 
Vxvipara sp (aprók, töred.. kleine Exempl , Bruchst.), fCardiumsp. 
108-24 M. Unió sp, Lithoglyphus cf. fuscus Ziegl juv. 
Valvata í^'Bekiana Brus. | középalak Bythin. fedők 
[depressa C. Pfeiff. f Mittelform (Deckel), 
109.34 M. Lithogl. cf. fuscus Zieyl. juv., Valv. cf. depressa Pfcxff. 
juv , Bythinia sp , 11 . /ént fedői (Deckel), Unió sp., Neritina sp., 
Valv homaloyyra Brus , Planorbis sp. aprb (kiéin), (comu Brogn 7) 
kómag, (Steinkeru). 
115-08 M. Lithoglyphus nalicoides Fér. sp., Melanopsi* acicularis 
Fér. líQ-08 M. Lithoglyphus nalicoides Fér sp„ Lithogl. fuscus 
Si’Sl., Unió sp., Viuipara {£“&»"“'} M ' 
116'91 M. Lithoglyphus fuscus Ziegl, Bythin. fedője (Deckel). 
121-02 M. Bythin. et Lithoglyphus fedői (Deokel), Melanopris cf. 
acicularis Fér., Valvata sp. 
Aufahrungs- 
tiefe 
AlachtigkeH 
dér Sohichten 
