Rotli Lajos. 
Földi. Közi. X. évf. 1880. 
V. Jdi/a. B. 
A 
r é 
ege 
k 
megnyitásá¬ 
nak 
mélysége 
vastagsága 
Mtr. 
Cm. 
Mtr. 
Cm. | 
138 
29 
8G 
0 
12 | 
144 
41 
148 
94 
4 
53 
5 
49 
154 
43 
40 
158 
83 
8 
39 
1G7 
22 
2 
8G 
170 
_ 18 
I 
i* 1 72 
2 
G4 
2 
2S 
175 
00 
2 
00 
177 
00 
3 
00 
180 
00 
2 
1G 
182 
1G 
1 
67 
183 
S3 
2 
18 
18G 
01 
187 
5G 
1 
93 
189 
49 
13 
30 | 
202 
79 
1 
73 
204 
52 
20G 
03 
1 
SÍ 
3 
« 
i 209 
1 S0 
Az anyag minősége. 
Beschaffenheit des Materials. 
Kéket és sárgás-szürke, apró, mállott vagy ép, fehér, 
márgás mész-gumókkal áthatott, kissé repedezett, 
itt-ott kissé homokos agyag. — Bliiul.- und 
gelbl.-grauer, v. kleineu, autgelösteu od. unver- 
sehrten, weissen, mergl. Kalkknollen durchgezo- 
gener, etw. rissiger, hie und da etwas sandiger 
Teyel. 
Zsldnniir), ie, többékevésbé homokos, száraz agyag, j 
apró márga- és homokkő-gumókkal ; egyes na- ■ 
gyobb quarzszem. (h-ünl.-grauer , mehr-weniger 
samliger, magerer Tkon ui kleineu Mergel- und 
Siindst.-Concret,; einz. grössere Quarzkörncr. | 
Szerves maradványok. 
Organische Reste. 
133-27 M Byihinia labiata Neum. fedője Deckel 
138 29 M fölött Bit hm tnlá. (Gebroeh. lí\ th. Deckel 
'■12 05 M. Egy kis rágcsáló (Arvicola atvnlis?) felső metszőfog 
töredéke. (Bruchst. ei. obereu Nílgezahnes). 
13 96 M. Egy kis rágcsáló apró csont tirred , (KI. Knorlienbrurhst. 
ei. ki. Nagers), Bythin. fedők (Deckel). 
1 ,lli J" < é> -•■ut.i.l, kevés márga - 
és homokkő-gumóval. — Ilell und mehr dunkel- 
yrauer, fetter Teyel in. wenig Mergel und Sandst.- 
_ Coneret. 
I 1 " 11 "", vagy iliirnibbs-.riiiü, s/.ilrki' és /.öldessziirke, 
többé kevésbé csillámtart. homok és zöldes honi. 
ayyay- Feiner odor yröbcrer, grauer und grüillicb- 
grauer, mehr-weniger glimmerführ. Sand, und 
grilnl. sand. 'Jegel. 
Sötétebb vagy világosabb- zöldesszürke, inkább szára:, 
kevéssé mésztart., 157 M.-nél kissé homokos agyag. 
Dunkler oder hcller-vn'/a/.-grauer, mehr magerer, , 
wenig kalkhiilt., bei 157 M. etwas sandiger 
_ Jegel. _ 
Szür/.r és sötétebbsziirke, finomabb- vagy durvább- 
szemü, több vagy kevés csillámot tártaim., tiszta 
íjuar-honiok. (105 8(1 és 1G6’78 M.-nél legdurvább) 1 
egyes márga darabka és nagyobb quarzszem. 
Grauer oder mehr dunkelgraucr, feinerer oder 
grüberer, mehr odor wenig Glimm. flthr., reiner 
Quarzsand, (bei 1G5'8G und 1GG-7S M. am 
gröbsten); einz. Mcrgel-Bröckch. und grössere 
Quarzkürner. 
1-17-38 M. Bythin. lent. fedői (Deckel). 
151-88 M. Byth fedő (B Deckel). 
Kék-s<:iírkr. sok kemény és mállott luárg. mészgumót 
tart, repedezett agyag. — BlUul.-grauer, riel 
hartc und vorwitterte mergl. Kalk-concret. filhr., 
rissiger Te gél. 
Igen ,i w ,m és jinom. tiszta v. agyagos, esillámtart. 
homok. — Sehr feiner und feiner, reiner oder 
thoniger, Glimm. fiihr. Sand. 
Sötétebb, inkább sárgá szürke, tömör, zsíros agyag, 
kemény mész márga gumókkal - Etwas dunkle 
rer, mehr gelbl.-grauer. compacter, feltör Teyel , 
m. harten Kalkmcrgel-Brocken. 
muszürkc és barnás- vagy zöldes-szürke, kissé ho¬ 
mokos, meszes vágj’ csaknem mészmentes, egy¬ 
nemű agyag. — Aschgrauer u. brüiinl. bis grllnl.- 
grauer, etw. sandiger, kalkiger bis fást knlkfrcier, 
homogener Tegel. 
..zürkr, vörösesbarnán /u ttgegrlctt, tömör, SZÍVÓS, 
mészmárga-gumókat tart., kissé repedezett, rész¬ 
ben kissé homokos agyag. — Biliül, grauer, riithl 
brann gefleckter, compacter, ziiher Kalkmcrgel- 
Knollcn fiihr., zieml. rissiger, tlioilw. etw. sandi¬ 
ger 'Jegel. 
Pirkos.zih h. szárazabb \ agy képlékenj ebb. n gr.lc.nt 
<gyag, számos mészmárga-kiválással (concrct. ; 
gyes nngj’obb quarzszem. — Schmutziggrauer, 
nekr magerer od plast., rissiger Ihmx m. zald- 
■cichen Kalkmergel Ausscheidungen (Coneret.); 
:inz. grössere Quarzkörncr. 
/áildcsiziirke, kissé homokos vagy zsírosabb sűrűbb 
agyag, ínészmárgadarabkákkal. — Grilnl grauer 
etw. sandiger, oder mehr féttér und consistenter 
Tegel, m. Kalkmergel-Bröckclien. 
Kékrsszürkr. rörösexhumán foltos, mészmárga-gumókat 
tart,, zsíros agyag; cgj’cs nagyobb quarzszem. — 
Blliulich grauer, röthl. líraim gellcckt. K. Mérgei- 
Concrct. fiihr. Jctter Tegel, einz. gröss Quarzkörncr. 
156 64 M. U.im. 
102-51 M. Bythin. fedő (Deckel) 
163-36 M. Lymneus sp. (embrj’O), IStaliua valratoides Brus 
163' 60 M ? Planorbis sp. 
168-78 M. Byth. (lent) fedője (Deckel.) 
76-31 M. Byth. (lent) fedő (Deckel), apró (rágcsáló?) rsantlöred 
ki. Knochenfraguient (v. Nager?). 
Sötétebb, Öhhs- és barnásnzürke, csukni m mc*zmcnfr.s, 
tömör, zsiros agyag. — Mehr dunkel grilnl. und 
brttunl grauer, fást knlkfrcier , compacter, fetter 
Tegel. _ 
Sötétebb, vörösesbarna és kékesszürke, márgagumókat 
irt., repedezett agyag. — Mehr dunkel röthlich 
•auner u. biliül, grauer, Mergelknollcn halt, ris- 
Tegel. 
Igen Jinom, züldessziirke, kissé agyagos, csillámdús 
homok, lefelé mindinkább durvább, 197 43— 
201-51 M.-ig meglehetősen durvaszc.nli, sárgás- 
vágy tisztán szürke, kevésbé vagy kevés csillámot 
tart., éles és tiszta, 201-51 és 202 34 M -nélis- 
mét finomabb, csillámdúsab guarzlumokba átmenve; 
apró vagy nagyobb márga és hóm. márga-gumók, 
itt. ott nagyobb quarzszemek és szálkák, 194-34 
M.-nél zöldesszürke, homokos, kissé reped, agyag is. 
- Sehr feiner, griinl. grauer, etw. tkon., Glimm. 
Sand, nacli untén zu in imnier<//-.vicrCTi,v. 197-43— 
201 ■ 51 M. in zieinl. groben, gelbl., odor rein 
graucn, iccniger od. wenig Glimm. fiihr., scharfen 
II. rcinen, bei 201’51 u. 202‘34 M. wieder in 
fcineren , glimmerrcichcren Quarzsand űbcrgeheml: 
klcine od. grössere Mergel- und sand. Mergel 
Brocken hie und da grössere Quarzkörncr und 
Splittcr, bei 194 34 M. auch griinl. grauer, 
sand. etw. riss. Tkon. 
Világos, mésztart. és sötétebb szürke, csaknem mész- 
mentcs, tömör, zsíros agyag, egyes quarzszem. — 
Tlellgrauer, kalktühr., u. mehr dunkclgrauer, fást 
knlkfreicr, compact, fetter Tegel, einz. Quarz- 
körner. 
Sutét, inkább feketésszürke, csaknem egészen mész- 
mentes, igen silrü agyag; egyes márga-gumó. 
205 00 M-nél durvábbszemü homok quarzkavics- 
csal. — Dunkel, mehr schwllrzl. grauer, fást gunz 
knlkfrcier, ganz dichter Tegel; einz. Mergcl-Con- 
cret., bei 205-00 M. gröberer Sand und Quarz- 
Geröllcn. 
Sötét zöldesszürke, hóm. agyag és durvább homok, 
egyes márga gumó és quarzszem; 208-21 —209-50 
M.-ig igen linóm, zöldes barnasziirke, csillámdús 
homok — Dunkel griinl. grauer, sand. Tkon, u. 
z. grober Sand, einz. Mergel-Concr u. Quarzkör- 
ner; v 208-21—209-50 M. sehr feiner, griinl. 
braungrauer, glimmerr. Sand. 
'78-16 M. Egy kis rágcsáló apró metszőfog töredékei, (Nagezahn 
Bruclistiickch. ei. ki. Nagers), Byth. fedő, (Deckel). 
182-16 M. Apró csanttlired. (KI. Knochcnfragm.), Byth. ( lent .) fedő 
(Deckel). 
185- 07 M. Több cgysz. központ. Bythin. fedő. (Mehrcre einf. 
ccntr Bythin. Deckel.) 
186- 01 M. Bythinia fedők (Deckel), 
190 -31 M. Planorbis sp.. TÁmneus sp, Pisidium n. sp. Byth. 
fedői (Deckel). 
194-3-1 M. Succinea n. sp., Planorbis sj>. 
198-00 M. Byth. fedő (Deckel), Emmericia sp., (a Byth. nmrgari- 
tula Fuchs — nagyságában, v. dér Grösse d. B. margarit. F.) 
200-96 M. Bythinia lent. fedője (Deckel), Buliminus tridens JJilll. 
sp. (törcd.J Bruchst)? 
202-3-1 M. ?Buliminus tridens. Milll. sp. 
203-02 M. Byth. lent. fedői (Deckel), 1 Planorbis sp. 
205- 00 M. Bythin. lent. fedők (Deckel). 
206- 03 M. Bythin. lent. fedők (Deckel'. 
207-91 M. Bythin fedő (Deckel). 
dér Schichten 
