190 
Felemlítendő itt még azon körülmény is, hogy úgyszólván minden 
chloritos ampliibol kisebb-nagyobb mértékben mint kiválási terményt 
calcitot tartalmaz, mely néhol az ampáiból anyagát majdnem teljesen 
ki is szoritá. 
A calcit még látszólag önállóan is mutatkozik, azaz nem chloritos 
amphibolhoz kötve vagy annak alakjában és ez esetekben valószínű, 
hogy a környező földpátokból vált ki. 
Ezeken kívül a csiszolatban sárgás-barna vagy zöldesbe hajló 
b io t it-táblácskák s pikkelyek is láthatók, kisebb számban ugyan, de 
a nagyszámú apró leveles chlorit-lemezek mutatják, hogy ez is bő 
meuyiségben létezhetett; — mint lényeges elegyrész, előfordulnak még 
kisebb-nagyobb quarz szemek. Magnetit kristálymetszetekben úgy az 
alapanyagban, mint az elegyrészekben nem ritka. 
A lapusnyiseli kőzet lényeges elegyrészei tehát andesin, am¬ 
pái b o 1, b i o t i t s quarz; — tekintetbe vevén ezek viszonyai¬ 
nak rokonságát a neravölgyiben (Pattas) leirt ugyanezen elegyrészek¬ 
kel, ezt a pattasi kőzet kevéssé zöldköves módosulatának kell hogy 
tartsam. 
Ezen két lelhelyhez csatlakozik még egy harmadik. 
Böckh J. íőgeolog ur t. i. ugyancsak 1879. évi földtani fölvé¬ 
tele alkalmával Szörénymegyében, Pattas legközelebbi szomszédságában, 
Prigoron (közvetlenül a templom mögött), a harmadkon rétegek s a 
csillámgneiss határában, egy igen mállóit kinézésű kőzetre akadt, mely 
ott alig észrevehető tömegben ül a gneiss közt, de a harmadkori réte¬ 
gektől nem több mint 3—4 lábnyi távolságra. Böckh úr volt szives a 
gyűjtött példányokat tanulmányozásra átengedni. 
A kőzet zöldes-fekete, az elmállásnak előrehaladott fokát mutatja 
olyanyira, hogy egyik példány a dara-képződés stádiumában van; a 
többiek valamivel öszetartóbbak, úgy hogy belőlök nagynehezen hasz¬ 
nálható csiszolatokat is sikerült készítenem. — Első tekintetre szemcsés 
szerkezetű s elegyrészei meg nem különböztethetők, de jobban megte¬ 
kintve kézi nagyitóval némi porphyros-szövetet mutat, kiváltképen újon¬ 
nan ütött lapon, a hol igen jól lehet megkülönböztetni a kisebb-nagyobb 
f ö 1 d p á t kristályokat. 
A fóldpátok kétféle színűek, zöldek s fehérek; előbbiek kisebb 
meuyiségben s általában épebbek az utóbbiaknál, melyek nagyobb¬ 
részt majdnem teljesen kaolinosak ; a zöldesek közül némelyiknél az 
iker-rovátkosság nyomai felismerhetők. Ez utóbbiak lángkisérletbeu kö¬ 
zel andesin viselkedésiteknek bizonyultak. Hasonló eredményt adtak 
a fehér földpátnak még meghatározható szemei is. 
Górcső alatt alapanyaga a mikrofelsites s mikrokristályos közt 
