191 
foglal helyet, de helyenként itt is üveges s élénken emlékeztet az előbb 
leirt lapusnyiseli kőzet alapanyagához. Elegyrészei igen mállottak s 
első sorban a f ö 1 d p á t lép előtérbe, mely különböző nagyságú kristály¬ 
metszetekben látható s több csiszolatban a nagyobbak közül csak egyet¬ 
lenegy némileg épet találtam, melynek optikai viselkedése nem zárja ki 
az orthoklast; egyes kisebb kristálykák azonban némi ikerrovátkosságot 
is engednek felismerni. A földpát után túlnyomó nagy menyiségben 
van a zöldes elegyrész, azamphibol s b i o t i t chloritos módosula¬ 
tának megfelelőleg; előbbi leginkább oszlopos metszetekben. Mészkiválás 
az amphibolban itt-ott szintén előfordul, de távolról sem oly nagy mér¬ 
tékben, mint a lapusnyiselinél. Említhető még az egyik amphibol- 
kristályban azon közelebbről meg nem határozható K csillám-féle ásvány, 
melyről már egy előbbi értekezésemben*) röviden megemlékeztem. Mint 
gyakori zárványai az amphibolnak, felemlitendők a csinos apatit-hexa- 
gonok. — B i o t i t nem sokkal kisebb menyiségben van, mint az 
előbbi, leginkább pusztuló félben levő lemezekben; egy lemeznek zárvá¬ 
nyát egy igen szép s tiszta quarz-szem képezi. Magnetit-szemekben s 
kristálymetszetekbeu gyakori. 
A prigori kőzet lényeges elegyrészei tehát, megegyezően az 
előbbiekkel: andesin, amphibol, biotit, quarz s említett elő¬ 
fordulását is tekintetbe véve, szintén ugyanazon typusú kőzethez soro¬ 
landó, miut a neravölgyi s lapusnyiseli. 
Szabadjon végül fölenditenem, hogy B ö c k h főgeolog ur a szom¬ 
szédos harmadkori rétegekben két helyen trachyttufákat talált, me¬ 
lyeknek előfordulási s egyéb körülményei, szerinte kétségen kivid helyezik, 
hogy azok eredeti helyükön vannak s idővel tán kisebb vagy nagyobb 
kibukkanások a leirt traebytok főtömegének feltalálására fognak vezetni. 
II. D i o r i t o k. 
1. A Ha 1 a vá t s ur által átadott kőzetek közül a harmadik szintén 
az éjszaki kristályos pala-vonulatban tör fel, nevezetesen Pervovátúl 
Ny. D. Ny.-ra, az Ogasu lui Wladka árokban. 
Színe zöldesszürke, szövete megközelíti a porphyrost. Apró kris¬ 
tályos szemcsés alapanyagban nagy menyiségü fehéres, néhol fényes, 
többnyire pedig fénytelen föld p á t van kiválva, továbbá tetemes 
menyiségben zöldes fekete oszlopos a m p h i b o 1, néha szépen kikép¬ 
ződött kristályokban. Ezeken kívül makroskoposan még néhány q u a r z- 
szem is látható, valamint nehány csinos p y r i t. A kőzetben zárvány- 
*) „Néhány szörénymegyei kőzet petrografiai meghatározása “ (Földtani Közi. 
IX. évf. (1879.) 9. 12. sz.) 
