ként előfordulnak azon csillámpalának darabjai is, melyen keresz¬ 
tül tört. 
Górcső alatt alapanyaga nagyszemü, polarizált fényben mozaik¬ 
képet nyújt, több helyen jelleges mikrokristályos. A földpát külön¬ 
böző nagyságú kristályos metszetekben van jelen s mindanyija zava¬ 
ros, úgy hogy egy nagyobb kristály sem mutat szövetet. — Láng- 
kisérleti meghatározás oligoklast eredményezett a látszólag ép 
kristályokra nézve. Az a ni p hi b o 1 kristálymetszetekben s kisebb-na- 
gyobb lemezekben a földpáttal menyiségre nézve mintegy egyensúlyt 
látszik tartani, de nem eredeti állapotbau, hanem majdnem teljesen 
chlorittá változva. Szilié igen szép ííízöld. A kristályokban az amphibol 
szövetét egy rostos-sugaras szövet váltotta föl s majd a rostos, majd a 
sugaras lép előtérbe ; némelykor apró finom sugarak egy-egy központ 
körül vannak a kristályban elhelyezve. A chlorittá változott amphibol 
helyenként még a már említett, színtelen K csillámra emlékeztető ás¬ 
ványnyal van kitöltve, mely többnyire pikkelyes vagy rostos. A chlorit 
még igen szép lemezkékben is jelentkezik. Az amphibol elváltozási ter¬ 
ményéül szerepel továbbá az e p i d o t, mely sárgásbarna lemezekben 
tűnik tel többnyire a chloritos amphibol szélén vagy közepén; egy 
oszlopos amphibol kristály szélén levő kis epidot-lemezkén polarizált 
fényben nevezetes egy fekete, igen szabályos s tisztán kivehető csinos 
iuterferentialis kereszt, mely elmosódottan még ugyanazon kristály szé¬ 
lén belül levő egy másik lemezkén is látható, mig ellenben másokon 
azt nem észlelhettem. Az epidot különben mint piszkos zöldes halmaz 
a földpát elváltozásaként is előfordul s némelykor nem csekély mér¬ 
tékben járul a földpát felhőzetességének előidézéséhez. Q u a r z csak 
egy nagyobb szemben látható, de kisebb szemek elég gyakoriak ; igen 
liszta, zárványoktól úgyszólván ment. 
A p y r i t nagy lemezekben jutott a csiszolatba s nevezetes, hogy 
majd mindig szabályosan egy fehér egyöntetű, keveset átlátszó aniso- 
trop anyag által környeztetik, mely néhol néhány hasadási vonalat 
enged felismerni. Ezen anyag, amint arról savval való kezelés által 
meggyőződtem, nem egyéb, mint calcit, mely a csiszolatban nemcsak 
pyrittel kapcsolatban, hanem néhány esetben űröket kitöltve önállóan 
is fellelhető. A kőzet sósavval lecseppentve, azon helyeken, hol pyrit 
előfordul, élénken pezseg, sőt egy esetben, a körülmények által figyel¬ 
meztetve lévén, kézi nagyitóval is a pyrit körül észlelhettem a calcitot. 
E kőzet lényeges elegyrészei: o 1 i g o k 1 a s, amphibol és 
quarz, tehát szövete tekintetbe vételével az oligoklas-quarz 
diorit, amphibol (chlorit) és calcit tartalommal. 
2. Dioritról szólva, szabadjon néhány megjegyzést tennem 
