194 
Az Ogasu Periloron található kőzet vagyis a Kudernatsch- 
íéle Syenit csiszolataiban váratlanul meglehetős szép s sok augit- 
kristályt vagy annak töredékeit találtam. 
Az augit az átvizsgált 6 csiszolat egyikében sem található tel¬ 
jesen önállóan avagy épen, hanem rendesen felismerhető oszlopos rostos 
sárgászöldes kristályok alakjában egy zöldes leveles anyagban ül, mely 
vele észrevehetőig öszeíiigg s úgyszólván teljesen egyenlő minden tekin¬ 
tetben azon zöldes chloritos anyaggal, mely mint a biotit elváltozási 
terménye nagy menyiségben van meg a csiszolatokban. Hogy ezen 
zöldes anyag az augit elváltozási terményéül tekintendő, tisztán kilátszik 
azon körülményből, hogy rendesen közepén, az augit jól felismerhető 
maradványai találhatók, melyek a zöldes anyaggal mindenkor egybe¬ 
folynak. Ezen zöldes anyagról még megjegyzendő, hogy néhol dichrois- 
musa feltűnően gyengébb a biotitból átváltozott zöldes anyag dichrois- 
musánál Az augitról valamint változási terményéről dr. Posewitz 
úr emlitést sem tesz. 
A mikroskop által figyelmeztetve, a kézi példányt ismételve loupe- 
val vizsgálat alá vettem, mikor is egyes feketés teljesen fénytelen 
kurta oszlopokból már igy is az augit jelenléte gyanítható, nem pedig 
az amphibolé, melynek még legcsekélyebb nyomát sem sikerült górcső 
alatt felismerni. Igv nem látom igazolva dr. Posewitz úr következő 
egybefoglalását: „A Kudernatsch által Syenit gyanánt leirt kőzetben 
egy p 1 a g i o k 1 a s, a m p h i b o 1, quarz s csillám elegyét 
találjuk. 1 “ 
A Cincera hegy igen ép kőzete hasonlít az Ogasu Perilorról 
valóhoz s sok igen épnek látszó biotit mellett kevés oszlopos kristályok 
is vehetők ki, melyek különböző fényükből s hasadásukból ítélve valószí¬ 
nűleg 2 féle ásványt repraesentálnak, úgy látszik am p h i b o lt s augi tót. 
Ezen feltevést a csiszolatok is igazolják, a menyiben azokban górcső 
alatt igen szép s sok magoesiacsillám metszetek mellett amphibol s 
augit is található; előbbi aránylag nagyobb számmal s néhány szép 
jelleges kristálymetszetben keveset ekloritosodva, mig az augit nagyrészt 
pusztuló félben van s még csak kristálymaradványok s egyéb rostos 
foszlányok ismerhetők fél. Dr. Posewitz úr ennél sem tesz az augitról 
emlitést, de igen is az ampkibolról, melynek elváltozási terményéül 
tekinti az említett, augitból keletkezett zöldes lemezes ásványt s azt 
következteti, hogy az amphibolt ezen végső elváltozásban találjuk az 
Ogasu Perilor, valamint a Gerbovetz-völgy kőzeténél. 
Mindezek után csak a Cincera kőzete volna ásványassociatiójánál 
fogva a Monté Adamelloéval némileg megegyező, de ha az elegyrészek 
kifejlődését, valamint mindkét kőzet szövetét tekintetbe veszsziik, továbbá 
