195 
pedig- a Cinceráéban az augit jelenlétére ügyelünk, valamint azon kö¬ 
rülményre is, hogy az 0 r t k i t, melyről vöm Rath azt mondja, hogy 
a Tonalitban általánosan el van terjedve oly mérvben, hogy az Ada- 
mello némely helyein lényeges elegyrészként tűnik fel, — ennél 
hiányzik : be fogjuk látni, miszerint a Tonalit név azt sem illeti meg. 
E kőzetek tehát d i o r i t o k, még pedig mind a három az ásvány- 
associatió szerint csillámdiorit. 
A Posewitz-féle kőzetek részletesen: B i o t i t-oli g o k las-q u ar z 
diorit névvel volnának jelölendők, mi mellett az Ogasu Perilor kőze¬ 
téről az augit, — a cincerainál pedig az amp kiből s augit 
tartalom volna kiemelendő, utóbbi anyinál is inkább, minthogy e ket¬ 
tőnek együtt előfordulása csdlámdioritbau eddigelé ismeretlen.*) 
Ili. Quar z-P o r p h y r o k. 
A Szörénymegyéből eddig ismert quarz-porphyrok a quarz jellege 
s érint két csoportra oszthatók, amint t. i. bennük a quarz dihexaéde- 
rekben vagy csak szabálytalan szemekben van kifejlődve — S habár 
mindkettő csak alárendelt foltocskákban lép fel, még sem tartom szük¬ 
ségtelennek, Böckh úr szives közlése szerint, felemlíteni azon körül¬ 
ményt, hogy a dihexaederes kiképződésii quarz-porphyrok rendesen la¬ 
pos felülettel terülnek el, mig a másik kisebb kúpokat képez; — 
valamint földrajzi helyzetükre vonatkozólag megjegyezni azt, hogy az 
előbbiek inkább éjszak-kelet felé, utóbbiak pedig a megyéuek délnyu¬ 
gati részében törnek fel, úgy hogy előbbiek hihetőleg a mehádiai 
quarz-porphyr vonulat kisebb nyúlványaiként tekintendők. 
A quarzot dihexaederekben tartalmazó porphyrokhoz tartoznak az 
általam Certegu lo suruni s Poianicza tájáról leirt kőzetek*), míg a 
másik csoporthoz sorolandók a B r a z i 1 o r-, K i r s i a Kamenitzi 
valamint a Ti 1 va Frasiunului kőzetei, melyeket Böckh János 
m. k. főgeolog úr szívességéből volt alkalman megvizsgálni. Ez utóbbiak 
úgyszólván eddigelé a határt képezik a két megkülönböztetett csoport 
között. Ezekhez csatlakozik a leírásban aBerzaszkáról már isme¬ 
retes quarz-porphyr, melyet az előbbiekkel való öszehasonlitás szem¬ 
pontjából vontam vizsgálataim körébe, Szabó tanár úr szívessége folytán 
azon példányokon, melyeket ő 1874 ben egy helyen gyűjtött. 
Előfordulási viszonyaikat illetőleg a brazilon porphyr, Böckh úr 
szerint liasrétegek határában lép fel, —- a Kirsia Kamenitzi E. K. ol¬ 
daláról való pedig kisebb-nagyobb különböző kinézésű darabokban 
*) Rosenbusch: ugyanott 247. 1. 
*) L. Földtani közlöny 1879. évf. 376 -380. 1. 
14* 
